Margunn Bjørnholt

Grete Margunn Bjørnholt (født 1958) er en norsk sosiologiprofessor og samfunnsøkonom. Hun er forsker I ved Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress (NKVTS) og professor II ved Sosiologisk institutt ved Universitetet i Bergen. Hun har forsket på finansinstitusjoner, ledelse og arbeidsliv og siden på likestilling, migrasjon og vold, og hun leder forskergruppen «Kjønn og vold» ved NKVTS. Hun har tidligere også arbeidet i den statlige innovasjonsforvaltningen og som konsulent med å fremme kvinners entreprenørskap og kvinnelige ledere, hatt ulike ekspertoppdrag blant annet for Europakommisjonen og vært leder i Norsk Kvinnesaksforening.
Hun har mastergrad i europeiske økonomiske studier fra Europa-colleget i Belgia (1982), er mag.art. i økonomisk sosiologi fra Universitetet i Oslo (1995), med avhandlingen Pengene mot strømmen om mikrofinans, etiske og rentefrie finansinstitusjoner, og er fil.dr. i kjønnsforskning fra Örebro universitet (2014), med avhandlingen Modern Men.
I 1980-årene hadde hun ansvar for kvinnesatsingen i Distriktenes utbyggingsfond. Hun arbeidet deretter i Statens teknologiske institutt og som partner i et konsulentfirma med å fremme kvinners entreprenørskap og kvinnelige ledere. I 1990-årene var hun engasjert i grønn økonomi, og hun var i perioden 1991–92 leder for JAK Norge, et forsøk på å etablere en rentefri etisk bank etter modell av og i samarbeid med svenske JAK.
Fra 1993 var hun tilknyttet forskningsprogrammet Alternativ Framtid (Senter for utvikling og miljø), der hun forsket på etiske finansinstitusjoner, penger og pengesystemer. Hun var siden forsker ved Arbeidsforskningsinstituttet og Institutt for sosiologi og samfunnsgeografi ved UiO. I 2015 ble hun forsker I ved Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress (NKVTS). I 2021 ble hun også professor II ved Sosiologisk institutt ved Universitetet i Bergen.
Hun har vært nasjonalekspert i likestilling for Europakommisjonen og har vært gjesteforsker ved Martha Finemans Feminism and Legal Theory Project ved Emory Law, GEXcel Center of Gender Excellence i Örebro og Centre for Law and Social Justice ved University of Leeds. Hun er medlem av fagrådet i Rethinking Economics Norge og er tilknyttet WiSE Centre for Economic Justice ved Glasgow School for Business and Society. Hun var tilknyttet forskergruppen Rettigheter, individer, kultur og samfunn. Hun er fast spaltist i forskning.no.
Hovedtyngden av hennes forskningsarbeid ligger innen sosiologi, men hun har også arbeidet med samfunnsøkonomiske, statsvitenskapelige og rettsteoretiske temaer. Hun har beveget seg fra forskning på finansinstitusjoner, ledelse og arbeidsliv, til likestillingsforskning, migrasjonsforskning og voldsforskning. Hun har publisert over 50 vitenskapelige artikler, tre bøker og flere rapporter. Ifølge Google Scholar er hun sitert drøyt 1 100 ganger i vitenskapelig litteratur.
Hennes forskning i 1990-årene handlet om etiske finansinstitusjoner, penger og pengesystemer. Fra slutten av 1990-årene forsket hun på ledelse og organisasjonsendringer i offentlig sektor, med fokus på organisatorisk og romlig fleksibilitet. Hennes forskning på arbeidsliv ledet henne i 2000-årene til likestillingsforskning og menn og maskuliniteter, med fokus på endring av menns arbeid–familie-praksiser og kjønnsrelasjoner. Hun har også forsket på kulturelle tilpasninger og transnasjonale praksiser blant polske innvandrere, og hvordan migrasjon bidrar til sosial endring, og har vært involvert i flere prosjekter i Øst- og Sentral-Europa.
Fra 2010-årene har forskningen hennes særlig handlet om vold i ulike kontekster. Ved NKVTS fikk hun i oppdrag av Justis- og beredskapsdepartementet å bygge opp forskning på voldens kjønnsdimensjoner og hun har ledet flere prosjekter om partnervold, seksuell vold, vold mot flyktninger og migranter, og vold og overgrep i samiske miljøer og innvandrermiljøer. Fra 2019 leder hun et EU-finansiert prosjekt om vold mot kvinnelige flyktninger og migranter, som skal finne ut hvordan politiske rammebetingelser nasjonalt og internasjonalt kan bedre jenters og kvinners situasjon, i samarbeid med Jane Freedman (CNRS). Hun har blant annet utgitt bøkene Vold i nære relasjoner (Universitetsforlaget, 2019) og Men, Masculinities and Intimate Partner Violence (Routledge, 2021).
Hun har også arbeidet med rettferdighetsteori og feministisk økonomi, og har samarbeidet med den amerikanske rettsteoretikeren Martha Fineman og den feministiske økonomen Marilyn Waring i en årrekke. I 2014 utgav hun sammen med den skotske økonomiprofessoren Ailsa McKay en bok om de siste årenes fremskritt innen feministisk økonomi. Hun har også publisert arbeider om kvalitativ og kvantitativ forskningsmetode.
Tidlig i 1980-årene var hun journalist i da nyetablerte radiOrakel. Hun var leder for Norsk Kvinnesaksforening (NKF) 2013–16, første styreleder for paraplyorganisasjonen Norges kvinnelobby 2014–16, styremedlem i International Alliance of Women 2013–17 og den siste redaktøren for tidsskriftet Kvinnesaksnytt 2013–2016. Hun var oppnevnt av Utenriksdepartementet som medlem av den norske delegasjonen til FNs kvinnekommisjon i 2015 og 2016. Hun var kandidat for MDG i kommunestyrevalget i Bærum i 2015.
Hun mottok Universitetsforlagets nordiske forskningspris Årets tidsskriftartikkel for 2021, for artikkelen «I skyggen av likestillingen: Voldsutsatte mødre i Norge», publisert i Norsk sosiologisk tidsskrift. Hun ble samme år tildelt den første kronikkprisen fra Forskning.no/Norges forskningsråd for en kronikk som bygget på den samme artikkelen. Hun mottok Krisesentersekretariatets rettighetspris i 2023.