Verdenscupen i skiskyting

Verdenscupen i skiskyting er blitt arrangert siden sesongen 1977/78 (for menn) og 1982/83 (for kvinner). Frem til og med sesongen 1986/87 ble verdenscupen for kvinner kalt Europacup, men deltakelsen var ikke begrenset til europeere.
Verdenscupsesongen varer vanligvis fra ultimo november til ultimo mars, med løp på forskjellige arenaer nesten hver uke. Sesongen består totalt av 9–10 konkurranseuker, der øvelsene arrangeres fra onsdag/torsdag til søndag. Stafett arrangeres fire til seks ganger hver sesong. VM-øvelser talte med i verdenscupen til og med sesongen 2021/22, men er fra og med sesongen 2022/23 ikke tellende i verdenscupen. OL-øvelser talte også med i verdenscupen til og med 2010.
Utøverne får verdenscuppoeng etter sin plassering i hvert renn. Den totale poengsummen avgjør utøvernes verdenscupplassering i sesongen og vinneren er den utøveren som har samlet flest poeng gjennom hele sesongen. Det beregnes cuper for de individuelle enkeltdisiplinene normaldistanse (inkludert kortnormal), sprint, jaktstart, fellesstart. Det kåres vinner i fire sammenlagtcuper, to for kvinner og to for menn. Hvert kjønn har en cup for samtlige utøvere og en U-23-cup for utøvere under 23 år der alle individuelle renn inngår. Denne cupen erstattet U-25-cup fra og med sesongen 2024/25. Etter samme mønster beregnes cupene for stafett og for miksstafett. Lederen av sammenlagt-verdenscupen starter med gul trøye, lederen av U-23-cupen går med mørk blå trøye og lederne av enkeltdisiplin-cupene starter med røde trøyer. I de tilfellene der sammenlagtlederen også leder disiplinen som arrangeres, starter utøveren med en trøye som er halvt gul og halvt rød.
Det arrangeres dessuten nasjonscuper for kvinner og menn, der hvert deltagerlands tre beste utøveres resultater fra normaldistanse-, sprint- og kortnormalrenn samt nasjonens resultater fra stafetter og miksstafetter legges sammen etter egne poengtabeller; I individuelle renn: egen tabell fra 160 poeng for seier ned til 1 poeng, opptil 140 utøvere får poeng. I stafetter: egen tabell som går fra 420 poeng for 1.-plass til 20 poeng for 30.-plass. Miksstafettene inngår med halve poengsummen fra stafettcupens poengberegning som fordeles likt til både kvinnenes og mennenes nasjonscup.
Fra og med sesongen 2022/23 er samtlige verdenscuprenn tellende ved beregningen av den endelige sammenlagt-verdenscupen. Tidligere ble hver utøvers to dårligste resultater strøket etter sesongens siste renn. Det var ingen stryking i enkeltdisiplincupene. Frem til 2009/10 ble de tre dårligste resultatene strøket i sammenlagt-verdenscupen, og i enkeltdisipliner med mer enn tre renn ble det dårligste resultatet strøket. I sesongen 2010/11 ble det ikke strøket noen resultater. På grunn av koronaviruspandemien ble antallet for sesongen 2020/21 midlertidig justert opp til fire renn som skulle strykes.
Vinnerne av verdenscupen sammenlagt får etter sesongens siste renn verdenscuptrofeet, «krystallkulen». De utøverne som vinner enkeltdisiplincupene, får mindre versjoner av krystallkulen. Trofeene for stafett- og nasjonscupene overrekkes til de nasjonale forbundene.
Det arrangeres cuper i flere kategorier for både menn og kvinner.
De utøverne som har samlet flest poeng i de respektive distansene:
Kvinner
Menn