Mulige krigsforbrytelser under krigen i Ukraina

Etter Russlands invasjon av Ukraina i 2022 har det kommet flere rapporter om mulige krigsforbrytelser særlig av russiske styrker.
Selv invasjonen anses av folkerettsjurister som et brudd på FN-pakten og en angrepskrig eller aggresjonsforbrytelse (crime of aggression) etter internasjonal strafferett. Invasjonen var også et brudd på Roma-vedtektene om Den internasjonale straffedomstol – som er domstolens juridiske fundament –, som forbyr «invasjon eller angrep gjennom væpnede styrker på en annen stats territorium, militær okkupasjon, også midlertidig, som skyldes slike angrep, eller ensidig anneksjon gjennom maktbruk av en annen stats territorium, eller en del av dette».
Den internasjonale straffedomstolen, ICC, kan etterforske om det er begått krigsforbrytelser, forbrytelser mot menneskeheten eller folkemord på Ukrainas territorium. For slike forbrytelser er det vanskelig å bevise ansvar for den øverste politiske og militære ledelsen i Russland. Ukraina ønsker spesialsdomstol for å straffeforfølge aggresjonsforbrytelse begått av den russiske ledelsen. Siden Nürnbergprosessen har ingen politiske toppledere blitt dømt for aggresjonsforbrytelse og angrepskrig.
Amnesty International uttalte 25. februar 2022 at organisasjonen hadde samlet og analysert beviser for at russiske styrker hadde begått brudd på internasjonal humanitærrett, herunder angrep som kunne anses som krigsforbrytelser; Amnesty uttalte at russiske påstander om at de russiske styrkene bare brukte presisjonsvåpen var falske. Amnesty og Human Rights Watch (HRW) uttalte at Russland hadde gjennomført vilkårlige angrep på sivile områder, og angrep på sykehus, herunder et dødelig angrep med klasebomber mot et sykehus i Vuhledar. Amnesty og HRW fordømte Russlands bruk av klasebomber og termobariske bomber i Ukraina. Bruken av klasebomber er forbudt gjennom Klaseammunisjonskonvensjonen (2008).
1. mars 2022 sa Ukrainas president Zelenskyj at Russland hadde angrepet sivile områder i Kharkiv samme dag, og beskrev det som krigsforbrytelser.
27. februar ba Ukrainas utenriksminister Dmytro Kuleba Den internasjonale straffedomstolen (ICC) om å innlede etterforskning av russiske krigsforbrytelser.
3. mars skrev The Times at Russland flere ganger hadde forsøkt å drepe president Zelenskyj.
Flere stater, folkerettsjurister og kommentatorer har tatt til orde for å straffeforfølge president Putin, hans regjering og russiske soldater for krigsforbrytelser, forbrytelser mot menneskeheten og angrepskrig, enten ved Den internasjonale straffedomstolen eller gjennom etablering av et eget krigsforbrytertribunal etter mønster av blant annet Det internasjonale krigsforbrytertribunalet for det tidligere Jugoslavia.
I en tale i Underhuset sa den britiske statsministeren Boris Johnson at Putin kunne bli straffeforfulgt som krigsforbryter, og sammenlignet ham med Slobodan Milošević; Johnson sa også at Storbritannia støtter etableringen av et særskilt krigsforbrytertribunal for å dømme de som er ansvarlige for krigsforbrytelser i Ukraina. Keir Starmer støtter et eget straffetribunal for å dømme Putin og hans «kriminelle medsammensvorne». 18 amerikanske senatorer fra begge partier introduserte en resolusjon som krever at Putin straffeforfølges som krigsforbryter. USAs president Joe Biden har uttalt at Putin er en krigsforbryter.
Ifølge Human Rights Watch har russiske styrker begått krigsforbrytelser mot sivile, herunder voldtekter og vilkårlige henrettelser.
I nettstedet Bloomberg skrev kommentatoren Andreas Kluth den 25. november om hvordan Russland deporterer ukrainere til Russland, noe han omtaler som genocide. Ifølge Kluth er det deportert mellom 0,9 og 1,6 millioner ukrainere til Russland.
Etter Ukraina ble angrepet er det flere eksempler på at russiske fanger har blitt fremstilt i sosiale media av den ukrainske siden, som et ledd i informasjonskrigen mellom de to landene. Ifølge regler for krigføring, som Ukraina har undertegnet, er dette ikke lov, krigsfanger skal respekteres og ikke brukes i en slik sammenheng.
Det fremkom i april 2022 en video som synes å vise at ukrainske soldater skyter russiske soldater som er tatt til fange. BBC har bekreftet at videoen er tatt opp vest for Kyiv og at satellittfoto viser lik på bakken. Dersom videoen viser skyting av fanger er det en krigsforbrytelse, i henhold til ukrainsk lov, og folkeretten. Ukrainas utenriksminister uttalte 7. april at han var kjent med videoen og at den ville bli etterforsket.
Den 26. februar 2022 anla Ukraina sak mot Russland ved Den internasjonale domstolen (ICJ) som er FNs høyeste domstol. Ukraina mente Russland hadde brutt Folkemordkonvensjonen fra 1948 og krevde umiddelbar stans i krigshandlingene. Russland boikottet høringen 7. mars 2022. ICJ ba i sin kjennelse 16. mars 2022 Russland om umiddelbart å stoppe krigshandlingene.
Den 27. februar 2022 ba Ukrainas utenriksminister Dmytro Kuleba Den internasjonale straffedomstolen (ICC) om å innlede etterforskning av russiske krigsforbrytelser. Den 28. februar uttalte sjefaktor ved ICC Karim Ahmad Khan at det var «rimelig grunn» til å undersøke påstander om at Russland har begått krigsforbrytelser og forbrytelser mot menneskeheten. 39 land, herunder Norge, ba ICC starte etterforskning.
ICC varslet 28. februar 2022 at den ville starte etterforskning av situasjonen i Ukraina. Den 3. mars åpnet ICC formell etterforskning.
Den internasjonale straffedomstolen innleder etterforskning av mulige krigsforbrytelser og forbrytelser mot menneskeheten utført av russiske individer iflg Aftenposten.
Ifølge Philippe Sands kan ikke Putin stilles for ICC fordi Russland ikke har sluttet seg til domstolen. ICCs jurisdiksjon dekker ikke angrepskrig. Sands har tatt til orde for et eget internasjonalt tribunal, omtrent som Nürnbergprosessen, til å etterforske Putins og hans medarbeideres krigføring i Ukraina.
Ukraina ga i 2015 Den internasjonale straffedomstolen rett til å etterforske brudd på folkeretten på ukrainsk territorium. Russland og Ukraina er ikke selv medlemmer av domstolen, og domstolen har dermed ikke påtalemakt når det gjelder det å innlede selve angrepskrigen. Bare FNs sikkerhetsråd kan sende Russlands ledelse til domstolen noe som i praksis ikke vil skje uten et regimeskifte i Moskva. Domstolen kan straffe krigsforbrytelser begått av de militære styrkene.
Litauen vedtok 10. mai 2022 å betrakte Russlands invasjon og handlinger i Ukraina som folkemord, og vedtok samtidig å klassifisere Russland som en terroriststat.