Moldova

Moldova, offisielt Republikken Moldova, er et land i Øst-Europa uten kystlinje, som ligger mellom Romania i vest og Ukraina i øst, nord og sør. Grensen mot Romania følger elvene Prut og Donau.
En vesentlig del av dagens Moldova ble en provins av Det russiske imperiet i 1812 og deretter forent med Romania (nemlig Kongedømmet Romania den gang) etter avslutningen av første verdenskrig i 1918. Dette territoriet ble deretter inkorporert i Sovjetunionen som Den moldaviske sosialistiske sovjetrepublikk, etter avslutningen av andre verdenskrig. Landet ble en selvstendig stat uavhengig av Sovjetunionen i 1991.
Landet omfatter mesteparten av det historiske landskapet Bessarabia, bortsett fra sumpmarkene lengst sør og de aller nordligste delene. I tillegg hører en smal landstripe på østsiden av elva Dnister til Moldova. Dette området kalles Transnistria og ble innlemmet i Den moldovske SSR i 1940. Transnistria er per 2017 ikke under moldovsk kontroll, og er i praksis selvstendig, selv om ingen har anerkjent det som egen stat.
Største by og hovedstad er Chișinău, fulgt av Tiraspol og Bălți.
Innbyggertall (2022): 2 604 000
Etniske grupper (2018):
Forventet levealder er for menn 67,42 år, for kvinner er den 75,94 år.
Religioner (2000):
I oldtiden var dagens Moldova befolket av dakere. Strategisk plassert på ruten mellom Europa og Asia, ble Moldova rammet av en rekke invasjoner. Både russere, mongoler og diverse stammefolk herjet området. I middelalderen var dagens Moldova sammen med rumensk Moldova samlet i fyrstedømmet Moldova. Fyrstedømmet ble et lydrike under Det osmanske riket (Tyrkia), men i 1812 ble den østlige halvdelen (dagens Moldova) avstått til Russland. Den vestlige delen ble til Romania sammen med fyrstedømmet Valakia.
Etter den russiske revolusjonen ble Bessarabia en selvstendig stat i 1918, men ble etter kort tid innlemmet i Romania. I 1940 ble Moldova okkupert av Sovjetunionen og regionen Transnistria ble innlemmet i Moldova. Med støtte fra Tyskland klarte Romania å kaste sovjeterne ut igjen i 1941. Etter 2. verdenskrig ble Moldova igjen okkupert av Sovjetunionen. Under Stalin ble et stort antall moldovere deportert til Sibir og Kasakhstan, mens russere ble sendt til Moldova.
I august 1991 erklærte Moldova sin uavhengighet og brøt ut av Sovjetunionen. Til å begynne med var det sterk støtte i folket for en gjenforening med Romania, men i en folkeavstemning i 1994 stemte en overveldende majoritet for fortsatt selvstendighet.
Grunnloven i Moldova ble adoptert 29. juli 1994, og trådte i kraft 27. august 1994. Landet ble en parlamentarisk republikk med en president som statsoverhode og en statsminister som regjeringssjef. Maia Sandu ble valgt i 2020 og 2024 på et pro-vestlig program.
Moldova er en demokratisk republikk. Statsoverhodet er presidenten. Presidenten utpekes av parlamentet med 3/5 flertall.
Statsministeren utpekes av presidenten, og utpeker igjen regjeringen. Begge disse må godkjennes av parlamentet.
Parlamentet har ett kammer, og 101 medlemmer. Disse sitter i perioder på fire år.
Høyesterett har mulighet til å overstyre alle parlamentsvedtak og presidentdekreter om de skulle stride mot grunnloven. Høyesterett har seks dommere, der to utpekes av presidenten, to av parlamentet og to av dommerstanden.
I 2009 vant Alianţa pentru Integrare Europeană (Alliansen for europeisk integrasjon), bestående av Partidul Liberal Democrat din Moldova, Partidul Liberal og Partidul Democrat din Moldova, flertall i parlamentet. Liberaldemokraten Vlad Filat ble da statsminister. Partidul Comuniştilor din Republica Moldova, et marxist-leninistisk parti, er det største opposisjonspartiet.
Moldova er delt inn i 32 distrikter (raion, pl. raioane), 3 bykommuner (Chișinău, Bălţi og Bender), to selvstyrte regioner (Gagaus (Găgăuzia) og utbryterrepublikken Transnistria, som fortsatt er omstridt). Distriktene er:
1. Anenii Noi 2. Basarabeasca 3. Briceni 4. Cahul 5. Cantemir 6. Călărași 7. Căușeni 8. Cimișlia 9. Criuleni 10. Dondușeni 11. Drochia 12. Dubășari 13. Edineț 14. Fălești 15. Florești 16. Glodeni 17. Hîncești 18. Ialoveni 19. Leova 20. Nisporeni 21. Ocnița 22. Orhei 23. Rezina 24. Rîșcani 25. Sîngerei 26. Soroca 27. Strășeni 28. Șoldănești 29. Ștefan Vodă 30. Taraclia 31. Telenești 32. Ungheni
Moldova har et godt klima og godt jordbruksland, men mangler mineralforekomster. Derfor er økonomien basert hovedsakelig på landbruket, hvor det dyrkes frukt, grønnsaker, vin og tobakk. Olje, kull og naturgass må importeres fra Russland. Energimangel har bidratt til kraftig nedgang i industriproduksjonen etter Sovjetunionens sammenbrudd i 1991.
De første 10 årene etter uavhengigheten skjedde en kraftig liberalisering i landets økonomi, men i det siste har kommunistpartiet prøvd å reversere mye av dette. Landet har ikke hatt særlig økonomisk vekst etter uavhengigheten og landet preges av fattigdom. Ca. 1 million har forlatt landet for å finne arbeid andre steder, mens en tredel av de gjenværende reiser hvis de får sjansen.
Innbyggernes inntekter ligger i 2024 på nivå med øvre middelklasse for Øst-Europeiske land. En bedret økonomi ble satt tilbake under Covid-19-pandemien. Landet er delvis avhengig av russisk energi, særlig visse regioner. Arbeidsstokken innsnevres som følge av lave fødselstall og stor utflytting.
Moldova har søkt om medlemskap i den europeiske union, og ble tildelt kandidatstatus 23. juni 2022. Medlemskapsforhandlingene med EU begynte den 13. desember 2023. Den 21. oktober 2024 sa landet i en rådgivende folkeavstemning «ja» til å endre grunnloven slik at et EU-medlemsskap ble mulig.
Verdensarvsteder
Oppføringer på UNESCOs verdensarvliste (World Heritage List), verdens kultur- og naturarvsteder.
Mesterverker i muntlig og immateriell kulturarv
Oppføringer på UNESCO sin liste (Intangible Cultural Heritage), knyttet til aktivt vern av immateriell kultur. Årstallet angir når det ble listeført hos UNESCO.