Dombås stasjon

Dombås stasjon er en jernbanestasjon på Dovrebanen og endestasjon for Raumabanen. Stasjonen ligger ved tettstedet Dombås i Dovre kommune i Innlandet og åpnet i 1913 da Dovrebanens strekning fra Otta sto ferdig. I 1921 ble Raumabanen åpnet til Bjorli og samme år ble Dovrebanen åpnet til Trondheim. Stasjonen ligger 659 meter over havet. Fra Dombås stasjon til Oslo S er det 343,04 kilometer og til Trondheim S 209,83 kilometer.
Dombås er en viktig mellomstasjon på Dovrebanen, og alle tog mellom Oslo og Trondheim stopper på stasjonen. Dombås er også endestasjon for Raumabanen fra Åndalsnes. Stasjonen har flere togspor, noe som gjør det mulig å krysse lange tog.
Den opprinnelige stasjonsbygningen var tegnet av arkitekt Arnstein Arneberg og åpnet i 1913. Bygningen var en toetasjes trebygning i samme nasjonalromantiske stil som flere av Arnebergs andre stasjoner langs strekningen Otta-Dombås, for eksempel Brennhaug stasjon.
På stasjonstomten var det et stillverkshus, et frittstående godshus, et stort vanntårn i mur og en seksspors lokstall. Sør for stasjonsbygningen sto et stort privétbygg og en kiosk tegnet av Erik Glosimodt. Bygningen hadde restaurant som var drevet av Norsk Spisevognselskap. Stasjonen brant ned og ble revet etter at Dombås ble bombet i april 1940. Mens kampene foregikk var det et provisorisk stasjonskontor i jernbanetunnelen. Godshuset, to funksjonærboliger og flere jernbanevogner ble ødelagt under bombingen.
Etter at den opprinnelige bygningen brant ned, ble det reist en ny stasjonsbygning i 1941. Arkitekter var Gudmund Hoel og Bjarne Friis Baastad. Bygningen hadde to etasjer, kjeller med publikumstoaletter og en sidebygning med godsrom. I første etasje var det venterom, restaurant med kjøkke og kontorer for togekspedisjonen, telegrafistene og stasjonsmesteren. I bygningen var det også en kiosk. I andre etasje var det leilighet for stasjonsmesteren og overnattingsrom for personalet.
Bygningen var reist i teglstein og blokker av siporex (lettbetong). Yttermuren var pusset. Taket var valmet og tekt med skifer og sinkplater.
I 1956 ble stasjonen utvidet med et tilbygg for restauranten i sør, venterommet ble gjort større og nye trapper ble bygd til toalettene i kjelleren. Arkitekt bak utvidelsen var Arvid Sundby. Senere ble et rom for sikringsanlegget innredet i andre etasje. Kiosken og restauranten ble lagt ned før 1980-tallet, og tilbygget sto tomt inntil det ble bygd om til lokaler for baneavdelingen rundt 2008.
NSB Bygningsregistring omtalte i 1981 stasjonsbygningen som av middels verneverdi, og den er ikke vernet eller fredet.
Lokstallen ble ikke skadet under bombingen i 1940.
Lokstallen var tegnet av arkitekt Harald Kaas og reist i betongmur med grå puss i 1912. Den hadde fire spor i stallen og to spor inn til banemesterens verksted og lager. Senere tilbygg var hvilerom for personalet (1932) og garderober, spiserom og tre overnattingsrom (1948). Samme år ble en traktorstall bygd ved siden av lokstallen. Utvidelsene var tegnet av Gudmund Hoel og Jens Flor.
Lokstallen ble revet i 2019.
På stasjonen var det også en rekke mindre bygninger, blant annet smie (1936), overnattingsbolig og banemesterkontor (1950), elektrokontor (1947), to velferdshus (1942 og 1943 (revet 1981)) og elektrolager og verksted (1968). Utenfor stasjonsområdet ble det bygget flere vokterboliger (1920-tallet) og seks funksjonærboliger (1960-tallet).