Akershus

Akershus (fra norrønt akr, åker, og hús, borg eller kastell) er et norsk fylke og geografisk region på Østlandet som har eksistert siden middelalderen i ulike former og med ulike grenser. Akershus har navn etter Akershus festning i Oslo, og har siden middelalderen betegnet ulike provinser i Norge med Oslo som sentrum og hovedby, herunder et hovedlen, et stiftamt, et amt og et fylke. Akershus' administrasjonssenter er Oslo, og fylket inngår i Osloregionen og er i stor grad del av tettstedet Oslo. Akershus er Norges mest folkerike fylke.
Fra middelalderen til 1919 omfattet Akershus hovedlen eller slottslen og senere Akershus stiftamt hele eller nesten hele det moderne Østlandet, og var lenge en av fire riksdeler i Norge. Fra 1682 fikk Akershus i tillegg en snevrere betydning som en sentral provins i Osloregionen da Akershus amt – fra 1919 Akershus fylke – ble etablert som et underamt som bestod av hovedstaden Christiania og de nærmeste omgivelsene. Christiania var del av Akershus (under)amt til 1842 og av Akershus stiftamt til 1919, men bestod bare av en liten del av det moderne Oslo. Fra 1800-tallet måtte Akershus gjentatte ganger avstå territorium til Christiania/Oslo, og Akershus' største og mest sentrale kommune Aker ble i sin helhet overført til Oslo i 1948 mot kommunens vilje; Aker kommune utgjør det meste av den moderne Oslo kommune. Etter 1948 bestod «restfylket» av de historisk mer perifere områdene i Akershus underamt og fylke, inndelt i regionene Asker og Bærum, Romerike og Follo; som følge av overføringen av Aker til Oslo i 1948 manglet Asker og Bærum landgrense til resten av fylket. I 2020 ble Akershus sammenslått til Viken fylke, men det bestod som valgdistrikt og i andre administrative sammenhenger. Akershus fylke ble reetablert 1. januar 2024, og enkelte områder ble da også overført fra nabofylkene til Akershus.
Akershus hovedlen og senere Akershus stiftamt var en riksdel som omfattet det meste av Østlandet og som eksisterte fra middelalderen til 1919. Det var Norges klart største riksdel i hele sin historie.
Akershus har navnet etter etter Akershus festning, og til syvende og sist etter gården Aker i Oslo. Det ble etablert i middelalderen som Akershus hovedlen og ble videreført som Akershus stiftamt fra 1662. Hovedlenet Akershus – et av fire hovedlen eller slottslen i Norge – omfattet det meste av Østlandet, unntatt Øvre Telemark og Båhuslen (som i dag hovedsakelig ligger i Sverige, unntatt mindre deler som ligger i Østfold). Akershus hovedlen bestod i tillegg til Akershus i grensene fra 2019 også av Oslo, Hedmark, Oppland og Buskerud, foruten Idre og Särna fram til den svenske okkupasjonen i 1644, samt Askim, Eidsberg og Trøgstad i Østfold. Fra 1572 var det tradisjon at lensherren i Akershus også var stattholder i Norge.
Fra etableringen i 1662 bestod Akershus stiftamt i tillegg til selve hovedamtet også av Smaalenene amt og Brunla amt som underamt under Akershus stiftamt. I 1679 ble Buskerud, Ringerike og Hallingdal skilt ut som Buskerud underamt under Akershus stiftamt. I 1682 ble Aker og Follo, Nedre Romerike og Øvre Romerike skilt ut som Akershus underamt under Akershus stiftamt; underamtet Akershus fikk først egen amtmann i 1750 og hadde felles amtmann med stiftamtet også i periodene 1763–1810 og 1815–1842. I perioden 1687–1692 var Gudbrandsdalen og Hedemarkens Amt et eget underamt under Akershus stiftamt, men ble deretter innlemmet i hovedamtet. I 1757 ble Oplandenes Amt skilt ut som underamt under Akershus og i 1781 delt i Hedemarken og Christians Amter. I 1760 ble Numedal og Sandsvær og Bragernes overført fra Akershus Stiftamt til Buskerud Amt. I 1768 ble Heggen og Frøland overført fra Akershus stiftamt til Smaalenenes Amt. I 1848 ble Christiania Amt skilt ut som skilt ut som eget underamt, men med felles amtmann med Akershus stiftamt og Akershus underamt. I 1867 blir Hedemarken gjort til stiftamt for Hedemarken og Christians amter, som dermed ikke lenger var underlagt Akershus stiftamt. Ved overgangen fra amt til fylke i 1919 ble institusjonen stiftamt nedlagt.
Akershus fikk fra 1682 også en snevrere betydning da underamtet Akershus amt ble etablert i de mest sentrale delene av Akershus stiftamt, og bestående av Christiania, Aker, Asker og Bærum samt distriktene Romerike og Follo. Dette tilsvarte de sentrale delene av den moderne Osloregionen. Ved overgangen til fylker ble Akershus (under)amt videreført som Akershus fylke.
Fra etableringen av fylker har Oslo og Akershus hatt felles fylkesmann, og embetet anses som en etterfølger etter det tidligere embetet som stiftamtmann i Akershus. Ved etableringen i 1919 var Akershus fylke større da det også omfattet Aker kommune, som var Akershus' klart største og mest sentrale kommune. Aker måtte flere ganger avstå territorium til Christiania og Oslo. Oslo, som da betegnet Gamlebyen, lå i Aker til 1859/78, da Oslo ble innlemmet i Christiania. I 1948 ble hele Aker overført til Oslo. Sammenslåingen skjedde mot Aker kommunes vilje og var svært upopulær i Aker. 96 % av det moderne Oslos areal lå før 1948 i Aker kommune og Akershus fylke.
Fra 1948 til 2020 bestod Akershus fylke av regionene Asker og Bærum, Romerike og Follo, som historisk utgjorde periferien i underamtet. Dette fylket var et «restfylke» som var en videreføring av underamtet med samme navn, men uten de historisk mest sentrale delene av amtet/fylket (dvs. det moderne Oslo).
Stortinget vedtok etter forslag fra regjeringen i 2017 å slå sammen fylkene Akershus, Buskerud og Østfold til Viken fylke fra 1. januar 2020. Det politiske flertallet i de tre fylkene, bestående av Arbeiderpartiet, Senterpartiet, MDG og SV, la frem sin styringsplattform 1. oktober 2019. I plattformen er det oppnådd enighet om at det politiske hovedmålet for Viken fylke er å arbeide for å oppløse Viken i 2021. Det ble vedtatt at Viken skulle ha sete i Oslo i påvente av at det oppløses, og at det derfor ikke skal investeres penger i å etablere et eget fylkesbygg eller annen infrastruktur for Viken. En tidligere innkjøpt eiendom i Sandvika skulle derfor ikke tas i bruk. I styringsplattformen ble det oppnådd enighet om å gjenopprette fylkene Akershus, Østfold og Buskerud i 2021.
Akershus, Buskerud og Østfold ble sammenslått til Viken fylke fra 1. januar 2020. Sammenslåingen var upopulær i Akershus og fylkesrådet og majoriteten i fylkestinget i Viken vedtok høsten 2019 å arbeide for å nedlegge Viken og gjenopprette Akershus og de andre fylkene. I stortingsvalget 2021 fikk partiene som vil nedlegge Viken flertall og fylkesrådet startet prosessen som tar sikte på oppløsning av Viken og gjenopprettelse av Akershus. I regjeringsplattformen som ble lagt frem i oktober 2021 ble det bestemt at regjeringen skulle iverksette en prosess for å gjenopprette Akershus basert på en søknad fra Viken fylkesting og at det tas sikte på et stortingsvedtak om dette innen 1. juli 2022. 23. februar 2022 vedtok Viken fylkesting å sende søknad til Stortinget om oppløsning av Viken og gjenopprettelse av Akershus. Stortinget vedtok å oppløse Viken og gjenopprette Akershus 14. juni 2022.
Akershus har siden det første valget i Norge i 1814 utgjort et valgdistrikt. I 2020 ble grensene for Akershus valgdistrikt noe justert, ved at Hurum, Lunner, Rømskog og Røyken ble overført til Akershus.
23. februar 2022 vedtok Viken fylkesting å sende søknad til Stortinget om oppløsning av Viken og gjenopprettelse av Akershus. Stortinget vedtok å oppløse Viken og gjenopprette Akershus 14. juni 2022. Viken ble oppløst, og fylkene Akershus, Buskerud og Østfold ble gjenopprettet fra og med 1. januar 2024. Akershus beholder det gamle fylkesvåpenet.
I geografisk forstand kan Akershus deles i et «stort» og et «lite» Akershus. Det «store» Akershus er den riksdelen som utgjorde Akershus len og Akershus stiftamt fra middelalderen til 1919, med utgangspunkt i Akershus festning, og som omtrent tilsvarte Østlandet. Dette er den eldste definisjonen av Akershus.
Det «lille» Akershus er det underamtet og senere fylket i Osloregionen som fra 1682 omfattet det moderne Oslo og Akershus (i grensene fra 1948). Fra gammelt av var det «lille» Akershus inndelt i distriktene Aker (bestående av hele det moderne Oslo, Bærum og Asker før 2020), Follo og Romerike. Romerike er ofte inndelt i Nedre og Øvre Romerike. Indre Akershus betegner en del av Romerike. Christiania var del av både underamtet og stiftamtet Akershus, men ble skilt ut fra underamtet i 1842 med et veldig lite territorium (rundt 1–2 % av dagens kommune). I 1948 ble også Akershus' største og mest sentrale kommune Aker overført til Oslo. Først i 1948 oppstod dermed en administrativ definisjon av Akershus uten det moderne Oslo.
Akershus omslutter hele Oslo som de grenser til i sørvest, forutenom Nordmarka som Buskerud deler grense med. Akershus grenser ellers og til Buskerud i vest, Innlandet i nordvest og Østfold i sørøst.
Akershus amt og fylke, det «lille» Akershus, er en mangfoldig region med både landbruk, bybebyggelse, industri, motorveier og bygdeveier, forskningsparker og eldgamle kulturminner. I 2019 bodde åtte av ti innbyggere i tettbygde områder, men allikevel var Akershus landets største kornfylke.
Kommuner: Det er 21 kommuner i fylket. Fjell: Høyeste topp er Fjellsjøkampen i Hurdal, 812 meter over havet. Senderstasjon for digitalt bakkenett på Mistberget. Berggrunn: Rombeporfyr var valgt til fylkesstein og er svært utbredt i fylket. Innsjøer: Nærmere 3000 innsjøer og tjern utgjør et samlet areal på 430,9 km². Øyeren og Hurdalssjøen er største innsjøer. Sørenden av Mjøsa og Randsfjorden ligger i Akershus. Vassdrag: De viktigste er Vorma-, Glomma-, Drammen-, Halden- og Øyernvassdragene. Store elver: Nitelva, Leira, Rømua, Andelva, Årungselva, Gjersjøelva, Hølenselva, Randselva, Sandvikselva og Askerelva. Øyer: Aspond, Bjerkøya, Borøya, Brønnøya, Danmark, Grimsøya, Gåsøya, Husbergøya, Høyerholmen, Håøya, Ildjernet, Kalvøya, Langøyene, Langåra, Lågøya, Nesøya, Ostøya, Steilene, Søndre Langåra og Vassholmene.
Viktige næringer: Mange jobber innen varehandel, transport, hotell- og restaurantbransjen, kommunikasjonsteknologi, samt forskning og utdanning. Jordbruk er en viktig næringsgren.
Akershus ligger siden middelalderen i Oslo bispedømme. Ved delingen av Oslo bispedømme i 1969 ble Asker og Bærum videreført som del av det reduserte Oslo bispedømme, sammen med Oslo, mens de øvrige prestegjeldene ble overført til det nye Borg bispedømme.
Statsforvalteren i Oslo og Viken er statens representant i Akershus fylke, og Akershus deler dermed statlig administrasjon med fylkene Buskerud, Oslo og Østfold. Statsforvalterembetet ledes av en statsforvalter som utnevnes av Kongen i statsråd.
En rekke sykehus ligger i Akershus, deriblant to universitetssykehus tilknyttet Universitetet i Oslo: Akershus universitetssykehus i Lørenskog utenfor Oslo og spesialistsykehuset Sunnaas sykehus på Nesodden. Fylket har også en rekke lokalsykehus, blant annet Bærum sykehus og Ski sykehus.
Fra 1. januar 2024 er Akershus fylke inndelt i 21 kommuner:
Akershus har 43 tettsteder med mer enn 1 000 innbyggere, i tillegg til de om lag 20 "tettstedene" som demografisk inngår i tettstedet Oslo. Tettstedet Oslo omfatter blant annet Sandvika, Høvik, Bekkestua, Bærums Verk og øvrige Bærum-tettsteder, Asker, Vollen, Heggedal og øvrige Asker-tettsteder, Røyken, Lillestrøm, Gjelleråsen, Slattum, Strømmen, Lørenskog, Fjerdingby, Rælingen, Nittedal, Kolbotn, Oppegård og Langhus. Det er ytterligere 7 tettsteder med mer enn 700 innbyggere, samt 22 mindre tettsteder med over 200 innbyggere.
I Regional plan for areal og transport i Oslo og Akershus er følgende 6 sentrumskjerner i Akershus definert som regionale byer:
*Andel av tettstedet Oslos befolkning innenfor regionbyens kommunegrenser.
Akershus består av næringsregionene Akershus Vest, Follo, Hadeland, Nedre Romerike og Øvre Romerike.
Viken fylkesting vedtok 22. juni 2022 at fremtidige Akershus fylke skal ha et parlamentarisk styresett. Fylkestinget består av 51 representanter som ble valgt under fylkestingsvalget i Akershus i september 2023.
Anette Solli (H) er fylkesrådsleder, Thomas Sjøvold (H) er fylkesordfører og Liv Thon Gustavsen (FrP) er fylkesvaraordfører.
Fylkesrådet består av:
Fylkeskommunen ble styrt etter formannskapsmodellen. Fylkestinget hadde ved avviklingen 43 representanter. Anette Solli (H) er fylkesordfører og Lars Salvesen (KrF) er fylkesvaraordfører.
Anette Solli (H) er fylkesordfører og Lars Salvesen (KrF) er fylkesvaraordfører.
Akershus har nitten stortingsrepresentanter i perioden 2021–2025:
Historisk representasjon på Stortinget fra Akershus siden 1973:
Historisk prosentvis partioppslutning ved stortingsvalg i Akershus siden 1973:
Fet skrift markerer blokkene (Venstresiden Ap+SV. Sentrum KrF+V+Sp. Høyresiden H+Frp). M = Antall mandater innvalgt på Stortinget.
Befolkningen i Akershus vokser, og mellom 2013 og 2023 har folketallet økt fra ca. 550 000 til 700 000. Romerike er den delen av Akershus der befolkningsveksten er størst.
Akershus fylkeskommune har per 1. januar 2024 35 offentlige videregående skoler:
Akershus har et regionbasert inntakssystem til de offentlige videregående skolene i fylket. Innad i inntaksregionene er det karakterbasert opptak. Elever bosatt i Lunner og Jevnaker har i tillegg rett til å søke om plass ved videregående skoler i kommunene Ringerike i Buskerud og Gran i Innlandet. Elever bosatt i Enebakk har rett til skoleplass i både Romerike og Follo.
Kollektivtrafikken i Akershus administreres i hovedsak av selskapet Ruter, og omfatter buss, trikk, t-bane og båt. I tillegg kommer Vys lokaltoglinjer, og Flytoget som stopper ved Asker, Sandvika, Lysaker og Lillestrøm før Gardermoen.
De eldste fornminnene i Akershus i 1948–2020-grensene er fra steinalderboplassen på Stunner i Ski, som er ca. 9500 år gammel. Lenger frem i eldre steinalder er Nøstvetboplassen i Ås, som er ca. 5500 år gammel. Raknehaugen i Ullensaker er Nordens største gravhaug og er ca. 90 meter i diameter og 15 meter høy. Den er datert til 500-tallet.