Горско Ново село

Горско Ново село е село в Северна България. То се намира в община Златарица, област Велико Търново.
Районът в географско отношение се отнася към северната част на склоновете на Еленска Стара планина, така нареченият Предбалкан. Той е изграден от планински хребети и хълмове, пресечени от речни долини. Горско ново село има около 430 къщи и около 600 жители с постоянен и настоящ адрес. Две трети от населението са помаци (мюсюлмани) – преселници през 70-те години на миналия век от различните краища на Родопите и съседните общини.
Горско Ново село е основано по време на турското робство. В края на XIV и началото на XV век, турските войски са разрушавали всичко българско, без никаква милост. В тези трудни години жителите на Горско Ново село – в местността Юртлука, не издържали на непрекъснатите нападения от освирепелите турски хайки и потърсили убежище на друго място.
Най-удобното място за заселване се оказало близката вековна гора, където е и сегашната територия на Горско Ново село. Гората дава нужното убежище на измъчените от турската армия, българи. Първите къщи са построени в най-североизточната част на селото. От вековната гора няма останали дървета.
В землището на с. Горско Ново село през 2002 г. е открита средновековна църква (XIII – XIV век). Църквата се намира в местността „Юртлука“. През 2002 година иманяри са попаднали на историческата находка. Официалните археологически проучвания са започнали през 2004 година. Стенописите на църквата са били добре запазени и наподобявали тези на Трапезица. В северната част на преддверието на църквата е разкрит гроб на дете – предполага се че е било или на ктитора на църквата, или на заможно семейство – според археолозите. Разкопките и обекта са консервирани, ламарините от навеса над църквата са откраднати, а сравнително добре запазените допреди няколко години стенописи са почти заличени.
Преброяване на населението през 2011 г.
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:
Къщите са били строени в средата на дворното място, за да имат по-добра защита от нападатели. Първите къщи са били строени без мазета и без да бъде спазван някакъв архитектурен стил. Основите им били с дребен камък и зид с керпич. Стените били прътове от дъб и ясен. Измазвани са с белилна пръст. Покривите са изграждани от дървена паянтова конструкция покрити с турски керемиди. Единственото което било масивно са оджаците и камините. Къщите са били двуетажни, с основи от камък, а стените от дървен плет измазани с белилна пръст. Първия етаж се състоял от обор и маза. В мазетата били изградени отделения за склад (хамбар). Горните етажи се състояли от спалня, кухня и одая (стая без прозорец). Хигиената не е била на високо ниво, нямало е бани.
Архитектурния стил на селото се е променил след XV и XVI век. Преселниците, които идвали от други балкански села, са внесли нов елемент. По хигиенични и по удобни за живеене жилища. Оборите са изолирани напълно от общата жилищна сграда в новопостроените жилища. Къщите са строени до улиците. Основите са вкопавани в земята, около метър дълбочина. Каменните зидове до два метра над земята. В тази част са приземните стаи за живеене, мазетата и дюкянчетата. Върху здрав гредоред, над каменните зидове, са оформени вторите етажи. При тях се забелязва лек настъп навън, който оформя по-хубавия архитектурен стил, също така увеличава жилищната площ на втория етаж. Стените в горната част са били плетени, а в долната обшити с дървена ламперия от дебели дъски. Покривите са строени по-добре, отново покрити с турски керемиди. Спазвани са по големи наклони над 8 градуса и навеси до два метра, които предпазвали мазилките от влагата и дъждовете. Допълнително към къщите на земно ниво, са строени стаи за битови нужди като пекарна за хляб (пещ), лятна кухня, стая за хранене и други. Започва да се въвежда Тревненския и Еленския стил в строенето на къщите. Както в град Елена и в Горско Ново село са правени на отделни места по улиците, калдъръми от речни камъни. На много къщи е правена външна и вътрешна орнаментика от дърво и керамика. Разпределението на етажите по видове стаи се определяло от големината на семейството или неговото препитание. В дворовете, освен къщи са били строени и плевниците, оборите, курниците, навесите за селскостопанските сечива и други битови сгради.
В селото има действащо читалище „Пробуждане 1902”, което е основано на 02.02.1902 година. То има над 120-годишна дейност. Нито един общо селски празник не минава без участие на самодейците в селото. През този над 120 годишен период, в работата на читалището е имало върхови моменти и падения. От 1999 г. читалището развива активна дейност. Събрани са отново две певчески групи. Едната е за изворен фолклор, а другата за автентичен родопски фолклор. Художествен ръководител и солист на групата „Извор от Родопа“ е Росица Стефанова.
Участията на самодейните групи към НЧ „Пробуждане 1902” в различните фолклорни изяви са световен, европейски, международен и балкански шампионати по фолклор. През 2009 година в град Смолян, групата „Извор от Родопа“ печели златен плакат, а на международния фолклорен шампионат в Слънчев бряг, печели сребърен медал.
Основното училище в селото - „Христо Ботев“ е закрито през 2017 г. и не функционира от тогава.
Целодневната детска градина в селото - „Слънце“ е действаща и работи.
В селото има два паметника:
Съборът на селото е първата неделя след Архангеловден - (8 ноември).
През 2002 година, Марин Кържилов родом от Горско Ново село, изпраща до централата на НАСА, DVD с видео и информация за местоположението, природата и забележителностите на Горско Ново село. Информацията е качена на космическата совалка "Дискавъри", която отпътува за планетата Марс. От НАСА изпращат сертификат. Събитието по връчване на сертификата е широко отразено от националните медии. Това е единственото малко населено място у нас, което може да се похвали със слава извън пределите на Земята.
Горско ново село има футболен отбор – Ботев (Горско ново село)
Към момента отборът е в „Б“ ОГ Велико Търново – южна подгрупа.