Червен площад

Червеният площад (на руски: Красная площадь, от древноруското красный – красен, прекрасен, красив, (съвр. значение: червен) е централният и най-стар площад на град Москва.
Намира се край североизточната стена на Кремъл. На запад от него се разполага Московският Кремъл, на изток – ГУМ и Китай-город, на север – Историческият музей и Съборът на казанската икона на Божията майка (Собор Казанской иконы Божией Матери), а в южната му страна пред Спаската кула се намира катедралният храм „Св. Василий Блажени“ (с канонично название Покровский собор). Той е част от единен ансамбъл с Московския Кремъл, но исторически е част от Китай-город. Архитектурният ансамбъл се намира под охраната на ЮНЕСКО като паметник на Световното наследство.
Дължината на площада е 330 m, а широчината – 70 m, площта – 24 750 m². Павиран е с павета от кримски габро-диабаз.
На Червения площад се намират историческото Лобно място (където през Средновековието се произнасяли и се изпълнявали смъртните присъди), пред храма „Св. Василий Блажени“ се намира паметникът на Минин и Пожарски, а до кремълската стена – Мавзолеят на Ленин. До него по протежение на стената е разположен некропол, в който са погребани държавни и военни дейци от съветския период на държавата.
Достъпът до площада е свободен, с изключение на дните, в които е отворен Мавзолеят. Разрешено е само любителското фотографиране, а професионалното (с използване на стативи, камери и друга професионална техника) – само с предварително разрешение от комендатурата на Кремъл. Разрешенията се издават след лично посещение – не се приемат молби по факс или електронна поща.
Бъдещият главен площад на града възниква през XV век като свободно пространство, необходимо да отдалечи нападателя (на пушечен изстрел) от стените на Кремъл. През 1508 – 1516 г. пред стената на Кремъл е прокопан защитен ров, широк 36 m и дълбок около 10 m.
Постепенно (тук са се вливали 3 от главните улици) мястото се превръща в търговско средище на града. През XVI век градът преживява голям пожар, в който пострадва и първият Кремъл. След пожара кремълските стени вече са каменни – оттогава идва изразът „Белокаменният Кремъл“, а непостоянните дървени търговски постройки постепенно също се заменят с каменни.
През XVI – XVIII век площадът придобива по-официалния си и красив вид. Кремълските стени вече изпълняват само символични функции и постепенно се надграждат с познатите ни орнаменти, изграждат се (или се надстрояват кулите), а след войната с Наполеон от 1812 г. ровът окончателно е зарит, изменя се архитектурният облик на площада, построява се и Историческият музей. Площадът губи търговските си функции и придобива статута си на централен площад. През 1892 г. на площада се появяват първите електрически фенери, а от 1909 до 1930 г. покрай кремълските стени преминава трамвайна линия.
През съветския период площадът придобива съвременния си мемориално-официален статут. Край стените започват да се погребват отначало красногвардейци (след Октомврийската революция), а по-късно и държавници и военноначалници. През 1924 г. на площада е построен първият дървен мавзолей на Ленин. През 1930 г., при подготовката за тържественото откриване на каменния мавзолей, старата калдъръмена настилка е заменена с габро-диабазни павета Статутът окончателно е закрепен с изграждането на Мавзолея на Ленин, в който известно време след смъртта му е положен и Сталин.
На площада започват да се провеждат военни паради, най-известният от които е Парадът на Победата на 9 май 1945 г., състоял се на 24 юни 1945 г.
В постсъветския период площадът се използва и за провеждане на концерти. През 2003 г. Пол Маккартни изнася на площада концерт пред многохилядна тълпа.
През 1987 г. Матиас Руст, германски пилот любител, който по онова време е само на 18 години, се приземява на площада. В Деня на пограничните войски на СССР той излита от Хелзинки към Москва със самолет Cessna-172 Skyhawk, изминава няколко хиляди километра през територията на СССР и се приземява близо до храма „Василий Блажени“. Инцидентът е широко отразен в пресата и предизвиква военните реформи на Михаил Горбачов и значителни кадрови промени в Министерството на отбраната.
През 2013 г. универсалният магазин ГУМ инсталира рекламен павилион на марката Louis Vuitton във формата на куфар с размери 9×13 m. В него трябвало да се провеждат изложби и видеоинсталации, а приходите от входните билети да се даряват на благотворителен фонд. Инсталирането на рекламен обект с такива внушителни размери предизвиква отзвук в обществото и СМИ. Противниците на проекта твърдят, че инсталацията е направена незаконно, а самата конструкция нарушава по груб начин целостта на историческия ансамбъл. Представители на ГУМ заявяват, че „преди да бъде монтиран, „сандъкът“ е минал голям кръг от одобрения“.
Още на 27 ноември е започнат демонтажа на павилион, а компанията Louis Vuitton е глобена с 10 000 рубли.