Vinter-OL 2022

Vinter-OL 2022 var de 24. olympiske vinterleker og ble arrangert fra 4. til 20. februar 2022 i Beijing og områder ved Yanqing og Chongli i Kina. Dette var første gang Kina arrangerte vinter-OL, landet hadde tidligere arrangert sommerlekene i Beijing i 2008. Beijing ble dermed den første byen som har arrangert både sommer- og vinterleker. Vinterlekene ble arrangert i Asia for fjerde gang – de tre første var Sapporo i 1972, Nagano i 1998, begge i Japan, og Pyeongchang i 2018 i Sør-Korea.
Det ble konkurrert i 109 øvelser i 15 idretter med 2 871 utøvere. 91 forskjellige nasjonslag deltok, hvorav 90 nasjonale olympiske komiteer samt ROC (Russian Olympic Committee), et lag bestående av utøvere fra Russland som deltok under den russiske olympiske komiteens flagg. Utøverne ble godkjent av Den internasjonale olympiske komité (IOK) etter at Russlands antidopingbyrå, RUSADA, først ble suspendert i fire år av World Anti-Doping Agency (WADA) på grunn av de mange bruddene på dopingreglementet som ble avdekket i forbindelse med Vinter-OL 2014. Utestengelsen ble i desember 2019 justert til to år av Den internasjonale voldgiftsretten for sport (CAS).
Ifølge den uoffisielle medaljestatistikken ble Norge lekenes mestvinnende nasjon med 16 gull-, 8 sølv- og 13 bronsemedaljer. Med 16 gullmedaljer satte Norge ny rekord i antall vunnede gull for én nasjon i samme vinterleker. Med 37 medaljer sammenlagt var Norge kun to medaljer unna tangering av sin egen rekord fra 2018 i antall medaljer vunnet i ett og samme vinter-OL. Tyskland, som ble nest beste nasjon, vant 12 gull.
Fem byer utarbeidet søknader om å få arrangere lekene. Frist for å melde sin interesse for vinter-OL 2022 til Den internasjonale olympiske komité (IOK) var 14. november 2013, og frist for innsendelse av «questionnaire» (søknad) til IOK var 14. mars 2014. IOK valgte deretter kandidatbyer til neste søkerrunde samtidig med undertegning og betaling av kandidaturavgift sommeren 2014. Frist for ferdig utarbeidet søknad var januar 2015.
Da fristen for å melde sin interesse for Vinter-OL 2022 gikk ut 14. november 2013 hadde seks byer meldt interesse, noe som ble redusert til fem da Stockholm senere trakk seg.
Beijing ble valgt ved avstemning under den internasjonale olympiske komités 128. sesjon i Kuala Lumpur i Malaysia 31. juli 2015. To søkerbyer deltok i den avgjørende avstemningen. Beijing fikk 44 stemmer, mens Kasakhstans største by Almaty fikk 40 stemmer.
Den 14. mars 2014 sendte Oslo kommune og Norges idrettsforbund en søknad til Den internasjonale olympiske komité (IOK) om å være vertsby for arrangeringen av Vinter-OL 2022. Folkeavstemningen om OL i Oslo 2022 ble gjennomført i Oslo 9. september 2013, og ga 55,08% ja, 44,92% nei og 2,94% blanke stemmer. Den 7. juli 2014 ble Oslo godkjent av IOK som kandidat til å bli vertsby.
På sitt landsmøte på Gardermoen vedtok Fremskrittspartiet den 4. mai 2014 å si nei til å gi statsgaranti for et OL i Oslo i 2022. Opposisjonspartiet Arbeiderpartiet hadde ikke noe landsmøtevedtak, men gikk gradvis over til å støtte et OL. Den 11. juli 2014 sa åtte fylkesledere ja, syv nei, mens fire ikke hadde bestemt seg. Den 25. september hadde stemningen snudd til et nei blant fylkeslederne, men nå var partiledelsen for. Det ble spekulert i om partiet kom til å bruke «partipisken» til å tvinge frem et ja-standpunkt. Partileder Jonas Gahr Støre, partisekretær Raymond Johansen og LO-leder Gerd Kristiansen var positive til et OL. Derimot var stortingsgruppen dypt splittet, med 16 imot, 14 for og 25 uten klart standpunkt.
Dermed ble Høyres standpunkt avgjørende. Partiet hadde flertall med Arbeiderpartiet på Stortinget, og kunne i teorien sikre flertall for et ja-standpunkt ved å gå utenom regjeringspartneren Fremskrittspartiet. Et internt notat viste at Høyre-ledelsen ville anbefale stortingsgruppen å gi et «betinget ja» til søknaden med medfølgende statsgaranti. Den 1. oktober rettet media søkelyset mot kritikkverdige forhold ved IOKs krav til Norge og Oslo, der det ble brukt uttrykk som «pampefest». Mer enn 7 000 sider med dokumenter fra IOK var lagt ut på nettet, og utløste debatt. Samme dag sa Høyres stortingsgruppe nei til OL-arrangementet, og ba regjeringen om å stanse prosessen videre.
München (Tyskland), Barcelona (Spania), St. Moritz (Sveits) og flere andre var tidligere interessert, men trakk seg uten å ha søkt. München og St. Moritz hadde folkeavstemning med negativt resultat.
I likhet med i alle vinter-OL siden 2002 ble det konkurrert i 15 ulike idretter, med totalt 109 øvelser. Sju nye øvelser var lagt til: big air i freestyle for menn og kvinner, monobob for kvinner, mikslag­konkurranse i freestyle, mikslag­konkurranse i skihopping, mikslag­konkurranse i snowboardcross og miksstafett i kortbaneløp på skøyter.
Tall i parentes viser antall medaljeøvelser innenfor hver gren. «Detaljer» viser øvelsene fordelt på dager.
I februar 2021 annonserte Beijing at alle arenaene til Vinter-OL 2022 skulle benytte fornybar energi.
Fem isidretter ble arrangert i Olympiaparken i Beijing, Hovedstadsstadion og Wukesong sportssenter, som alle var arenaer i Sommer-OL 2008.
Beijings olympialandsby ble i 2009 tatt i bruk til andre formål. Det ble derfor bygget en ny olympialandsby i mindre skala. Den nye landsbyen er en del av Olympiaparken i Beijing som er en del av Nasjonalt olympisk sportssenter.
Big Air for snøbrett og freestyle ble arrangert i et nyutbygget urbant område i Shijingshan-distriktet i Beijing.
I Yanqing-distriktets fjellområde Xiaohaituo ble det arrangert aking, bobsleigh og alpine grener.
Byen Taizicheng i Chongli-fylket og byen Zhangjiakou, som begge ligger i Hebei-provinsen, var vertskap for langrenn, skihopping, kombinert, skiskyting, snøbrett og freestyle.
9. desember 2019 kunngjorde World Anti-Doping Agency (WADA) at Russland var blitt utestengt fra all internasjonal idrett i fire år etter at russiske myndigheter ble kjent skyldig i å ha manipulert dopingtester de hadde gitt til WADA i januar 2019. Den internasjonale voldgiftsretten for sport (CAS) opprettholdt dommen, men justerte utestengelsesperioden til to år. Som et resultat av utestengelsen ville WADA kun godta individuelt klarerte russiske utøvere til å delta i lekene, akkurat som i vinter-OL 2018. Russiske utøvere deltok som nøytrale utøvere under den russiske nasjonale olympiske komités flagg med koden ROC.
91 nasjonale olympiske komiteer og lag hadde minst én kvalifisert utøver til lekene. (Antall kvalifiserte utøvere i parentes).
Nasjoner og lag som deltok i 2018, men deltok ikke i 2022
Nasjoner og lag som deltok i 2022, men deltok ikke i 2018
Fotnoter
Russland var utestengt fra å delta, men godkjente russiske utøvere deltok under Russlands nasjonale olympiske komités navn og flagg (ROC). Nord-Koreas nasjonale olympiske komité var suspendert. Haiti og Saudi-Arabia debuterte i vinter-OL.
Vertsnasjon
På grunn av den pågående koronapandemien ble det foretatt hyppige tester av deltakere, trenere og støttepersonell i forkant av OL. Dessuten hadde Kina strenge smittevernsregler og krav til testing og vaksinering for alle som skulle inn i landet i forbindelse med vinterlekene. I likhet med mange av mesterskapene som ble arrangert i perioden fra våren 2020 til våren 2022, var det begrenset med publikum tilstede. Kinesiske myndigheter stanset alt salg av billetter, men små grupper av utvalgte personer fikk tillatelse til å se olympisk idrett fra tribuneplass.
Flere deltakere, trenere og støttepersonell fikk positivt utslag på covid-19-tester kort tid før lekene startet. Av norske utøvere ble skihopperne Daniel-André Tande og Johan André Forfang og skiløperne Anne Kjersti Kalvå, Heidi Weng og Simen Hegstad Krüger smittet. Også langrennstreneren Arild Monsen samt fem personer i støtteapparatet testet positivt for korona. Ragnhild Haga ble hentet inn som erstatter for Anne Kjersti Kalvå og det ble løpende vurdert om det skulle hentes inn erstattere for andre smittede utøverne.
En rekke andre nasjoner hadde også forskjellige utfordringer der utøvere testet positivt på korona før OL. Blant disse var Østerrike der skihopperen Marita Kramer mistet hele OL på grunn av koronasmitte samt langrennsløperen Teresa Stadlober og alpinisten Katharina Gallhuber som begge ble smittet, men fikk tillatelse til å delta. Også nasjoner som Sverige, Danmark, Slovenia, Polen, USA, Canada, Sveits, Australia, Iran og ROC (Russiske utøvere) hadde deltakere som enten måtte erstattes eller som måtte stå over deler av OL. Kombinertløperen Kristjan Ilves fra Estland testet positivt for korona 2. februar 2022, men ble frisk nok til å bli nummer ni i konkurransen i stor bakke.
29. juni 2015 annonserte Den internasjonale olympiske komité at Discovery Communications hadde fått tildelt OL-rettighetene i Europa fra 2018 til 2024.
I Norge ble OL-sendingene vist på Discovery Norways kanaler Eurosport og TVNorge, samt strømmetjenesten Discovery+. Øvelsene ble sendt direkte fra klokken 2 om natten til 16 på ettermiddagen.
Eirik Fure var programleder for OL direkte om natten, mens OL-studio på dagtid ble avholdt med Susanne Jørstad Wergeland og Jonas Bergh-Johnsen som programledere. OL-kveld ble sendt fra 19.30 til 21 med Anne Rimmen og Carsten Skjelbreid som programledere.
Flere grener ble dekket med norske kommentatorer og eksperter:
I Sverige ble lekene sendt på Kanal 5, Kanal 9, Discovery+ samt på Eurosport.