Den internasjonale organisasjonen for sivil luftfart

Den internasjonale organisasjonen for sivil luftfart (engelsk: International Civil Aviation Organization, ICAO) er FNs luftfartsorganisasjon. ICAO utarbeider standarder og anbefalte framgangsmåter for sikker luftfart mellom stater på alle luftfartens fagområder. Den bidrar også på andre måter for å utvikle internasjonal luftfart på en sikker og effektiv måte.
ICAO har sitt hovedkvarter i «Quartier international de Montréal» i Canada.
I november 1944 ble 55 land og myndigheter invitert til en luftfartskonferanse i Chicago. Vertskapet var den amerikanske regjeringen, i samarbeid med dets allierte land. 54 land møtte til konferansen, hvor Chicago-konvensjonen om sivil luftfart ble undertegnet av 52 land den 7. desember 1947. Dette var starten for ICAO, som ble offisielt opprettet i 1947 etter at konvensjonen var ratifisert av et tilstrekkelig antall land. Norge ratifiserte konvensjonen den 5. mai 1947.
I tillegg til at Chicago-konvensjonen beskriver hvordan ICAO skal organiseres, la den til rette for harmonisering av regelverk og framgangsmåter for å fremme sikkerheten og forenkle og effektivisere luftfart over landegrensene.
Konvensjonen inneholder en overordnet avtale om blant annet rettigheter og ordning av luftrom, registrering og sikkerhet for luftfartøy og rettigheter til luftfart mellom land. Det er utarbeidet 18 Annexer til konvensjonen som inneholder detaljerte standarder og anbefalte framgangsmåter for hvert sitt fagområde innen internasjonal luftfart. Det er en betingelse at en følger disse standardene dersom en ønsker å benytte seg av de rettighetene som Chicago-konvensjonen gir. Annexene danner i praksis grunnlaget for luftfartsregelverket, ikke bare for luftfart mellom land, men også innenfor landegrensene.
I tillegg utarbeider ICAO en rekke dokumenter med retningslinjer innen luftfart, blant annet for ordning av tilsyn med luftfart, miljøpåvirkning, navigasjon etc.
ICAO-koder må ikke forveksles med IATA-koder, som bygger på et annet system.
Alle flyplasser har sin egen firebokstavs ICAO-kode.
Eksempler:
Alle flyselskap får tildelt en ICAO-kode på tre bokstaver, som brukes i kontakt med flygeleder, samt ved innsendelse av reiseplaner.
Eksempler:
Alle luftfartøy som registreres i et ICAO land skal ha vedkommende lands nasjonalitetsmerke i tillegg til luftfartøyindividets registrering. I Norge skal alle luftfartøy ha LN for Norge pluss tre bokstaver som identifiserer luftfartøyet, for eksempel LN-ABC.
Eksempel på andre nasjonalitetsmerker:
Alle flytyper har sin egen ICAO-kode på fire bokstaver. Denne brukes også i forbindelse med flygeleder, samt innsendelse av reiseplan. En Boeing 737-400 vil ha koden B734, mens en Boeing 737-800, vil ha koden B738.
ICAO anbefaler at luftfarten går over til SI-systemet. I praksis brukes imidlertid fremdeles følgende ikke-SI-enheter utstrakt innen kommersiell luftfart:
Knop, nautiske mil og fot har vært midlertidig tillatt siden 1979, men en sluttdato har ennå ikke blitt satt, hvilket i så fall ville markert en fullføring av overgangen til det metriske systemet innen internasjonal luftfart. Siden 2010 har ICAO anbefalt følgende enheter:
Det kan nevnes at Russland, Sverige og Kina bruker km/t for flyvehastighet, samt at mange eldre europeiske fly og nyere europeiske glidefly bruker instrumenter som viser kilometer i timen. Sverige, Kina og Nord-Korea bruker meter når flyveledere kommuniserer med piloter. Russland brukte tidligere meter for all flyvning, men bestemte i 2011 å rapportere i meter for flyvning under en viss høydegrense og i fot over en viss høydegrense. Fra februar 2017 gikk hele det russiske luftrommet over til å kun rapportere høyde i fot. Lengde på rullebaner oppgis i dag stort sett i meter over hele verden, bortsett fra i Nord-Amerika hvor fot brukes.
Tabellen nedenfor oppsummerer noen av enhetene som brukes under flyvning og av bakkemannskap, samt anbefalte erstatninger. En komplett liste over alle anbefalte enheter kan finnes i vedlegg 5 til Convention on International Civil Aviation.
Brukes om alle de forskjellige høydebegrepene.