Alex Gâlmeanu

Alex Gâlmeanu (n. 29 octombrie 1978, București, România) este un fotograf, artist vizual și director de imagine român, specializat în fotografie editorială, publicitară, de modă sau experimentală. Este cunoscut pentru realizarea a numeroase portrete fotografice reprezentând personalități din România, colaborări cu publicații naționale și internaționale, precum și pentru realizarea de campanii publicitare naționale și internaționale a unor brand-uri consacrate. Gâlmeanu mai este cunoscut și pentru un număr de proiecte personale printre care seriile fotografice "People I Know" și "Anastasia", precum și pentru proiectul "Muzeul de Fotografie".
În perioada 1994-1997 Alex Gâlmeanu a urmat studiile liceale în cadrul Colegiului Național "Matei Basarab”. Fotograful și-a finalizat studiile universitare în perioada 2009 - 2012, la Universitatea Națională de Artă București, specializarea Fotografie și Procesarea Computerizată a Imaginii.
Alex Gâlmeanu, fiul regizorului de film documentar Pompiliu Gîlmeanu, și-a început activitatea fotografică în aprilie 1992, la vârsta de 14 ani, învățând să fotografieze utilizând echipamentele fotografice existente în casa părintească, inclusiv un laborator foto funcțional.
În anul 1993 Alex Gâlmeanu a publicat prima lui fotografie, o imagine aparută pe coperta interioară a revistei Salut, o publicație românească populară printre tinerii acelei perioade. Alex povestește faptul că nimeni nu l-a angajat pentru realizarea acelei imagini, ci, din dorința de a-și vedea munca publicată, a realizat o fotografie în regie proprie (cu ajutorul un prieten din copilărie care a acceptat să pozeze scufundat în râul Dâmbovița, îmbrăcat într-un costum, citind revista Salut), pe care a trimis-o prin poștă pe adresa redacției. Spre surpriza lui, după o perioadă, Gâlmeanu și-a descoperit imaginea publicată în paginile acestei reviste.
Începând cu anul 1997 fotograful a demarat primele colaborări cu piața de reviste din România, lucrând în câteva ocazii pentru o revistă independentă locală numită "2000 Plus", disparută azi. De altfel, pentru aceasta revistă Gâlmeanu a realizat prima fotografie de copertă din cariera, o imagine cu actorul Adrian Pintea.
Alex Gâlmeanu și-a început cariera fotografică profesională în 1998, în cadrul trustului de presă Ringier, lucrând cu principalele titluri “glossy” ale acestei edituri (Unica, Bravo, TV Mania).
În perioada 1999 - 2002 a fost angajat al trustului de presă Ringier, devenind fotograf al diviziei de reviste (Magazine Divizion) Ringier, fiind însărcinat cu realizarea materialelor de copertă si modă pentru publicațiile produse aici.
Începând cu anul 2002, fotograful a deschis propriul studio foto și propria companie, extinzându-și colaborările și către alte trustruri de presă (Burda România, Edipresse, etc) și publicații (Elle, Marie Claire, Esquire, GQ, Glamour, Harper’s Bazaar, Cosmopolitan, Men’s Health, etc.)
Începând cu anii următori colaborările se extind și către piața de publicitate, unde Alex Gâlmeanu începe să lucreze cu agenții de publicitate locale și internaționale (Saatchi & Saatchi, McCann, Ogilvy, Publicis, Leo Burnett, etc), pentru care fotografiază campaniile comerciale necesare unor mărci precum Coca Cola, Orange, Audi, BMW, Samsung, Huawei, Raiffeisen, Philips, Avon, Oriflame, Pantene, etc. Fotograful este activ pe piața de fotografie publicitară și în prezent.
În 2003 Alex a inițiat proiectul Anastasia.
În perioada 2004 - 2008 artistul a pornit o colaborare cu Stock4B, o casă de producție fotografică din Munchen.
În aprilie 2005 Alex Gâlmeanu a organizat prima sa expoziție personală „People I Know”, într-una din sălile Muzeului Național de Artă Contemporană din București (MNAC). Ulterior, seria a fost expusă și în cadrul ediției a 4-a a Festivalului Internațional de Film Transilvania (TIFF 2005), care s-a desfășurat in Cluj-Napoca în perioada 27 mai – 5 iunie 2005.
În 2006, Gâlmeanu a câștigat concursul „Audi Photo Academy Awards”, o competiție de fotografie organizată de marca Audi, la care au participat, printre alții, fotografii Cosmin Bumbuț, Marius Bărăgan, Ionuț Staicu și Cosmin Gogu.
Începând din 2006 în paralel cu celelalte activități, fotograful pornește proiectul Muzeul de Fotografie, pe care îl curatoriază și în prezent.
În 2007 autorul a expus „Ma Roumanie” la Nantes, Franța, în organizarea Institutului Cultural Român din Paris cu ocazia congresului "Partenariatele franco-romane și Europa".
În 2008 seria "People I Know" a fost expusă în Paris în organizarea Institutului Cultural Român din Paris și sub patronajul Ambasadorului Român în Franța, Teodor Baconschi.
În perioda 2008 - 2016 Gâlmenu a colaborat cu revista Esquire, ediția tiparită în limba româna. În cadrul acestei colaborări fotograful a produs o serie de imagini de copertă, fotografiindu-i printre altii pe Johnny Răducanu, Victor Rebengiuc, Vlad Ivanov, Horațiu Mălăele, Ilie Năstase, Șerban Pavlu si Horia Tecău.
Între anii 2009 - 2017 Alex Gâlmeanu a realizat fotografii de copertă și pentru revista Men's Health, în acest context i-a fotografiat, printre alții, pe Cyril Despres, Felix Baumgartner si Liam McIntyre.
De asemenea, în perioada 2009 - 2019 Alex Gâlmeanu a colaborat cu ediția în limba româna a revistei de modă Marie Claire, pentru care a realizat, printre altele, fotografii de copertă cu Andreea Raicu, Ana Ularu și Antonia Iacobescu.
În 2009 Gâlmeanu a lucrat pentru proiectul social „Proiect 112”, în cadrul căruia a fotografiat 24 de personalități masculine din România. Proiectul a fost expus în București, Iași, Timișoara, Cluj și Suceava.
Seria "People I Know" a fost expusă și în Tolouse, în mai 2010, în organizarea Institutului Cultural Român din Paris.
Între anii 2010 - 2021 Alex Gâlmeanu a colaborat cu ediția în limba română a revistei de modă Harper's Bazaar, producând, printre altele, fotografiile de copertă pentru numerele apărute în decembrie 2011, iulie 2012, noiembrie 2012, noiembrie 2014 și noiembrie 2021.
În septembrie 2011, Gâlmeanu a expus seria „Portrete Subiective” în Reykjavik, Islanda, în organizarea Institutului Cultural Român din Londra.
În noiembrie 2011 fotograful a expus seria „Portrete Subiective” și în Cork, Irlanda, în cadrul Cork Film Festival, în organizarea Institutului Cultural Român din Londra.
În decembrie 2016, Alex Gâlmeanu a fost unul dintre artiștii contemporani români care au expus opere în cadrul expozitiei de artă contemporană "Dada Roots" organizată de Institutului Cultural Român din Varșovia la Centre of Contemporary Art Znaki Czasu din Torun, Polonia.
În câteva ocazii, Gâlmeanu a fost invitat ca "speaker" în cadrul unor evenimente specifice, cum ar fi: conferința "The Power of Storytelling" 2012 (februarie 2012, București, România), conferința "The Power of Storytelling Cluj Edition 2015" (octombrie 2015, Cluj, România), conferința "TEDx Iași" (mai 2016, Iași, România), conferința "Webstock 2017" (septembrie 2017, București, România), etc.
Alex Gâlmeanu a fost de două ori intervievat de către Cătalin Stefănescu în cadrul emisiunii "Garantat 100%" pe care cunoscutul jurnalist o prezintă la Televiziunea Română. Prima apariție a fotografului în această emisiune a avut loc în data de 27 mai 2012, iar a doua, opt ani mai târziu, în 29 noiembrie 2020.
De-a lungul timpului, artistul a realizat fotografiile necesare afișelor oficiale ale unor unor producții cinematografice românești, printre care: “Ana, mon amour” (2017), "Morometii 2" (2018), "Acasă, My Home" (2020), precum și ale unor producții cinematografice internaționale, cum ar fi: "No One Gets Out Alive" (2021) produs de Netflix și "Django" (2022) produs de Sky si Canal Plus.
Alex Gâlmeanu a fost membru al Creative Board-ului festivalului Diploma la editiile din anii 2018, 2019, 2020, 2021 si 2022. La ediția Diploma din anul 2022, Gâlmeanu a fost numit și "ambasador" al festivalului, calitate în care fotograful a promovat evenimentul printr-o serie de interviuri.
Două dintre imaginile realizate de Alex Gâlmeanu au fost prezentate de către Casa de licitații Artmark, în februarie 2020, în cadrul licitației de "Artă Postbelică și Contemporană nr. 353".
În perioada 2017-2020, Gâlmeanu, în calitate de director de imagine, a colaborat cu regizorul Oana Bujgoi Giurgiu la realizarea filmului documentar "Spioni de ocazie", produs de Libra Flim. Pelicula a avut premiera în cadrul Transilvania Internațional Film Festival (TIFF) organizat în Cluj în iunie 2021 și premiera de gală în București, la Muzeului Național de Artă al României, în 27 aprilie 2022. Începand cu 29 aprilie 2022, filmul a intrat și în rețeaua de cinematografe din România . În 2023, "Spioni de ocazie" a caștigat titlul de "Cel mai bun film documentar" la Gala Premiilor Gopo 2023, precum și "Premiul pentru film documentar" în cadrul Galei Premiilor UCIN 2023.
În octombrie 2020 două imagini realizate de către Gâlmeanu au fost publicate în volumul "Accidentally Wes Anderson", un album fotografic redactat de Wally Koval, cu o introducere de Wes Anderson. Ulterior, în octombrie 2024, o altă imagine realizată de acesta a fost publicată în „Accidentally Wes Anderson – Adventures”, al doilea volum redactat de Wally Koval, de asemenea cu o introducere scrisă de Wes Anderson. De altfel, imagini realizate de Gâlmeanu au fost expuse și în cadrul expoziției de grup „Accidentally Wes Anderson: Adventures in Santa Cruz”, organizată în 2025 de către The Santa Cruz Museum of Art & History (MAH), în Santa Cruz, California.
Alex Gâlmeanu l-a fotografiat pe Mircea Cărtărescu, în octombrie 2021, pentru ilustrarea unui interviu pe care scriitorul la acordat T Magazine, revistă culturală a publicației elvețiene Le Temps.
În anul 2021, Gâlmeanu realizat videoclipul piesei "Meteorologie", o melodie compusă și produsă de către muzicianul Eugen „Oigăn” Nuțescu și interpretată de actrița Ana Ularu.
Una dintre imaginile realizate de către Gâlmeanu în 2013, reprezentându-l pe jucatorul de tenis Ilie Năstase, a fost inclusă în "Licitația de Carte, inclusiv o Colecție de Fotografie nr. 461", organizată de către Casa de licitație Artmark, în iulie 2022.
În 2021, Alex Gâlmeanu a realizat componenta foto și video a campaniei sociale "Atingeri Nedorite", o campanie socială orientată împotriva abuzului sexual asupra minorilor, creată de catre agenția de publicitate Mercury360 pentru Asociația Telefonul Copilului și Poliția Română. Campania a câștigat în 2022 titlul de "Campaign of the Year" (secțiunea NGOs, Associations & Institutions) la Digital Communication Awards 2022, a fost desemnată câștigătoare a categoriei Film & Video la European Excellence Awards 2022 și a fost recompensată cu premiul II în cadrul Galei Societații Civile 2022 (secțiunea Campanii de comunicare pe teme sociale). Campania a fost premiată în același an și la Romanian PR Award XX, unde a câștigat Silver Award for Excellence la secțiunea "Budget-, Creativity+".
În 2023, Gâlmeanu a avut rolul de membru al juriului ediției cu numărul 12 a concursului de jurnalism narativ, Premiile Superscrieri, având responsabilitatea de a juriza categoria Fotojurnalism.
În a doua parte a anului 2023, fotograful a fost angajat de către publicația The New York Times pentru a realiza fotografiile de ilustrare a unui amplu material despre orașul Timișoara. Articolul a apărut la data de 27 octombrie 2023 în ediția online a publicației, dar și ca pagină întreagă în edițiile tipărite (în data de 25 noiembrie 2023 în ediția cu difuzare în Statele Unite ale Americii și în data de 5 decembrie 2023 în ediția cu difuzare internațională). Presa din România a scris pe larg despre apariția acestui articol .
"People I Know" este primul proiect fotografic de lungă durată al artistului și este reprezentat de o colecție de portrete ale unor personalități din România, incluzând subiecți ca Lucian Mândruță, Ana Ularu, Oana Pellea, Vlad Ivanov, Johnny Răducanu, Cristi Chivu, Gyuri Pașcu, Paul Ipate, Andreea Raicu, Medeea Marinescu, Horațiu Mălăele, Marius Moga, Radu Afrim, Radu Muntean, Tudor Chirilă, Doina Levința, Claudiu Bleonț, Ilie Năstase, Nadia Comăneci, Gheorghe Hagi, Marcel Iureș, Victor Rebengiuc, Gheorghe Dinică și alții. Alex Gâlmeanu spune că în această serie de portrete atipice a adunat oameni pe care a avut șansa să îi cunoască cu ajutorul aparatului de fotografiat și că proiectul evoluează în permanență, fiind completat de fiecare dată când autorul va fotografia subiecți relevanți.
Seria de imagini „People I Know” a fost expusă public pentru prima dată în anul 2005, într-una dintre sălile Muzeului Național de Artă Contemporană din București. Expoziția a fost și primul astfel de eveniment solo al fotografului. Ulterior seria a fost expusă în același an în Cluj-Napoca, iar în 2008 și 2010, în Paris (sub patronajul Ambasadorului Român în Franța, Teodor Baconschi), respectiv Toulouse, ambele evenimente fiind organizate de Institutul Cultural Român din Paris.
Despre seria "People I Know" au relatat de-a lungul timpului diverse publicații și entități de presă, printre care: Hotnews.ro, Viva, Suplimentul de cultură, Antena 3, Le Courrier des Balkans, Evenimentul Zilei, La Couture, Story Magazine, Unica, Bolero Magazine, TV Mania, Igloo, Adevărul, România Liberă, Jurnalul Național, Cotidianul, Jurnalul.
În septembrie 2011, la invitația Institutului Cultural Român din Londra, Alex Gâlmeanu a expus seria „Portrete Subiective” în Reykjavik, Islanda, în cadrul Reykjavik International Film Festival. Expoziția a adunat fotografii portretizând diverse personalități ale filmului și teatrului românesc, printre care: Gheorghe Dinică, Șerban Ionescu, Vlad Ivanov, Marius Manole, Medeea Marinescu, Horațiu Mălăele, Oana Pellea, Victor Rebengiuc, Ana Ularu, Andi Vasluianu, etc. Cu această ocazie, Alex Gâlmeanu a fost considerat ca fiind primul fotograf român care a expus în Islanda.
Seria „Portrete Subiective” a fost expusă si în Cork, Irlanda, în cadrul Cork Film Festival, în noiembrie 2011, de asemenea în organizarea Institutului Cultural Român din Londra.
Despre seria "Portrete Subiective" au scris, printre alții: Viva, Hotnews, Gazeta de Cluj, Observatorul Cultural, etc.
În cadrul acestui proiect, pornit în 2003, Alex Gâlmeanu o fotografiază pe Anastasia Olaru în fiecare octombrie, an de an. Anastasia avea 10 ani când Alex i‑a făcut primul portret, după o ședință foto cu tatăl ei, jurnalistul Andrei Gheorghe. Coincidența a făcut ca în următorul octombrie, în 2004, Anastasia să revină în studioul fotografului, într-un context similar, moment în care Gâlmeanu a realizat cea de a doua imagine a proiectului. Următoarele întâlniri au fost premeditate, proiectul adunând până în momentul de față o serie de nouăsprezece imagini care documentează drumul Anastasiei de la copil la femeie. Proiectul se află în desfășurare, iar autorul declară că îl va continua atât timp cât va fi posibil.
Un moment special a fost reprezentat de fotografia cu numărul optsprezece, care a fost realizată la distanță, via internet, cu Alex Gâlmeanu aflat în studioul lui din București și Anastasia aflată într-un studio foto din Londra, acolo unde locuiește. Realizarea acestei ședințe foto la distanță a fost necesară din cauza măsurilor luate de autorități pentru stoparea pandemiei de Covid 19 în anul 2020, Anastasiei fiindu-i imposibil să călătorească. Din 2021 întâlnirile dintre cei doi și-au reluat cursul firesc și au avut loc în studioul fotografului.
Despre proiect au relatat de-a lungul timpului DOR, SUB 25, B265.ro Perfecte.ro, Antena 3, etc.
Pornit în anul 2006, Muzeul de Fotografie este un proiect exclusiv online, creat sub forma unui jurnal (blog) cu teme fotografice de arhivă, în care Alex Gâlmeanu publică, într-un mod eclectic, fotografii și studii despre imagini culese din diverse arhive sau colecții oficiale sau private. Proiectul, inițial pornit dintr-o pasiune a autorului pentru fotografia de arhivă, se dorește a fi și un semnal care să declanșeze realizarea unui muzeu de fotografie real, despre care Gâlmeanu crede că România are nevoie. În cadrul acestui proiect, artistul a reușit să alcătuiască o proprie colecție de fotografie care include, printre alte repere, cea mai veche fotografie aeriană cunoscută până acum a centrului capitalei.
Despre Muzeul de Fotografie au scris, printre altii: DOR, Revista Arta, Republica, Șapte Seri, F64, B365, Adevărul, Revista Propagarta.
Alex Gâlmeanu a lucrat ca director de imagine pentru filmul documentar "Spioni de ocazie", în regia Oanei Bujgoi Giurgiu și produs de Libra Flim. Subiectul filmului este legat de un episod al celui de Al Doilea Război Mondial, mai exact din primăvara anului 1944, atunci când biroul serviciului secret MI5 din Cairo a decis recrutarea unor spioni pentru organizarea unei posibile evadări a unor prizonieri de război din Europa de Est.. Responsabilitatea lui Gâlmeanu a fost să fotografieze scene de luptă, sau alte scene relevante, reconstituite conform documentelor vremii, cu roluri interpretate de către actori contemporani. Regizorul Oana Bujgoi Giurgiu a ales să ilustreze întreaga poveste a filmului cu ajutorul acestor fotografii regizate, într-un montaj intercalat cu documente originale ale vremii.
Filmul a avut premieră în cadrul Transilvania Internațional Film Festival (TIFF) organizat în Cluj în iunie 2021, dar a fost proiectat și în cadrul Astra Film Festival (unde a fost premiat cu "mențiune specială"), TIFF Oradea, respectiv Cinefest Miscoloc Film Festival (Ungaria), toate cele trei proiecții având loc în septembrie 2021. Pelicula a avut premiera de gală în București, la 27 aprilie 2022, într-una din sălile Muzeului Național de Artă al României, intrând apoi și în rețeaua de cinematografe românească, din 29 aprilie 2022. În 2023, "Spioni de ocazie" a caștigat titlul de "Cel mai bun film documentar" la Gala Premiilor Gopo 2023, precum și "Premiul pentru film documentar" în cadrul Galei Premiilor UCIN 2023.
O parte dintre fotografiile realizate de Alex Gâlmeanu, utilizate în montajul filmului, au fost prezentate publicului și sub forma unei expoziții foto tematice în cadrul TIFF Oradea, dar și în contextul premierei de gala din București.
Despre filmul documentar "Spioni de ocazie" au relatat, printre alții: Jurnalul, Bihoreanul, Liternet, All About Romanian Cinema, Adevărul, Radio România Cultural, Radio România Cluj, News.ro, Ziua de Cluj, TV Mania, Ziua de Constanța etc.
Realizat pe parcursul anului 2009, organizat de Mihaela Berciu și fotografiat de Alex Gâlmeanu, proiectul "Proiect 112" s-a concretizat sub forma unei serii fotografice cu scop social. Prin acest demers, autorii s-au implicat într-un discurs orientat împotriva violenței domestice. În proiect au fost invitate 24 de personalități masculine din România, interpretând victime ale acestui tip de violență. Vizual, în imaginile realizate de către Gâlmeanu, personalitățile fotografiate prezentau urme, traume, edemuri și răni provocate de o presupusă violență fizică (urme realizate cu tehnici de machiaj și efecte speciale cinematografice). Au fost alese exclusiv personalități masculine în ideea că bărbații, care, statistic vorbind, sunt principalii agresori în cazurile de violență domestică, experimentează posibilele consecințele acestui tip de violență pe propria lor piele. Printre personalitățile invitate în proiect s-au numărat: Ilie Năstase, Andi Moisescu, Dragoș Bucurenci, Lucian Mândruță, Andrei Gheorghe, Cătălin Ștefănescu, Cristian Mungiu, Tudor Giurgiu, etc.
“Proiectul 112” a fost expus inițial în București, în 2009, în foaierul Bibliotecii Central-Universitare, unde fotografiile în ediție limitată au fost licitate în scopuri caritabile. Ulterior, în acelaș an, seria de imagini a fost expusă și în Iași, Timișoara, Cluj și Suceava. În ocazii separate, proiectul a fost re-expus în cadrul Festivalului Mătăsari, în 2011, precum și în cadrul Zilelor Filmului German organizat de Goethe-Institut, în 2014. (ambele evenimente având loc în București).
Despre proiect, printre alte entitați, au relatat: Hotnews, Eva.ro, News Bucovina, Metropotam, Cluj Life, Unica, Esquire, Q Magazine, Libertatea, Realitatea TV, Evenimentul Zilei, Jurnalul.
Alex Gâlmeanu, achiziționând în 2016 un aparat de fotografiat vechi, a descoperit în interiorul acestuia un film expus dar încă nedevelopat. Fotograful a developat pelicula cu succes, descoperind imagini de la ceea ce părea a fi o nuntă organizată în Anglia, în anii '70. Gâlmeanu a publicat pozele pe conturile lui de social media, rugându-i pe cei care îl urmăresc să îl ajute la identificarea personajelor portretizate, fotograful dorind să returneze clișeele celor fotografiați în urmă cu mai bine de 40 de ani. Informația s-a propagat rapid din România până în Anglia unde căutarea mirilor a fost preluată de Daily Mail și BBC. Într-un final, BBC. a reușit identificarea mirilor, iar Alex Gâlmeanu a avut succes în inițiativa lui de a returna subiectior aceste imagini realizate cu decenii în urmă și recuperate norocos în 2016.
Subiectul s-a propagat rapid și către alte publicații din lume, articole relevante apărând, printre altele, în The Sun și The Huffington Post. Mențiuni despre acest subiect au apărut și în presa românească, precum Libertatea și Life.ro, printre altele.