Donald Trump

Donald John Trump (født 1946) er en amerikansk republikansk politiker, forretningsmann og reality-TV-personlighet, som var USAs 45. president fra 2017 til 2021, og fra 20. januar 2025 er USAs 47. president.
Trump er kjent for flere skyskrapere han har kjøpt eller fått oppført på Manhattan, som Trump Tower på Fifth Avenue, Trump World Tower like ved FN-bygningen, og Trump International Hotel and Tower ved Columbus Circle. I perioden 2004 til 2015 var han produsent og programleder for NBCs realityserie The Apprentice.
Hans politiske plattform er, ifølge (det konservative) National Review, populisme som appellerer til bekymringer hos arbeiderklassevelgere som føler seg skjøvet til side på grunn av tapte arbeidsplasser og endringer i USAs etniske og religiøse demografi.
Han vant presidentvalget i 2016, uten å ha hatt noe folkevalgt verv før. Trump er den eneste presidenten som har blitt stilt for riksrett to ganger, den første riksrettssaken mens han ennå satt som president. Slutten av presidentperioden ble også preget av koronapandemien. Han stilte til gjenvalg i 2020 og tapte for Joe Biden. Trump erkjente ikke valgnederlaget. Stormingen av Kongressen 6. januar førte til en andre riksrettstiltale, men endte med frikjennelse. I presidentvalget i 2024 ble Trump valgt for en ny periode. Trump er den første presidenten siden Grover Cleveland som har sittet to ikke-sammenhengende perioder.
Han er den første amerikanske presidenten som er blitt tiltalt for en forbrytelse. I mai 2024 konkluderte en jury i New York med at Trump var skyldig på 34 punkter i straffesaken om såkalte hysjpenger til Stormy Daniels. Strafferammen på hvert punkt er 4 år. Dette er første gang en tidligere president i USA er dømt i en straffesak. Trump kommer trolig ikke til å sone fengselsstraff i denne saken. Grunnlovens 22. tillegg hindrer Trump å stille til en tredje periode.
Trump ble født 14. juni 1946 i nabolaget Jamaica i New York City-bydelen Queens i den amerikanske delstaten New York som det fjerde i rekken av fem barn som forretningsmannen Frederick Trump jr. og hans hustru Mary MacLeod Trump fikk. Moren stammet fra Tong på den skotske øya Lewis. Hun ankom USA på skipet «Transylvania» i 1935.
Donald Trump har to gjenlevende søsken, Maryanne og Elizabeth. Trumps eldste bror Fred jr. døde i 1981 av alkoholisme, noe Trump har uttalt gjorde at han ikke prøvde alkohol eller sigaretter. Hans yngre bror Robert døde 15. august 2020 etter lengre tids sykdom.
Drumpf, familiens opprinnelige slektsnavn, utviklet seg til Trump i løpet av trettiårskrigen på 1600-tallet. Trump har uttalt at han er stolt av sin tyske slektsarv. Han tjenestegjorde som grand marshal av 1999 German-American Steuben-paraden i New York City.
På farssiden var bestefar Frederick Trump og bestemor Elisabeth Christ tyske innvandrere fra Kallstadt i Pfalz (den gang del av kongedømmet Bayern). Fra samme småby kom også faren til Henry J. Heinz, som oppfant Heinz-ketchup, og er en fjern slektning til Trump. I 1987 hadde Trump i den selvbiografiske boken Art of the Deal hevdet at bestefaren kom fra Sverige, men dette var en fiksjon som faren benyttet seg av under annen verdenskrig.
Han gikk først på The Kew-Forest School men sluttet grunnet problemer med oppførsel og gikk så på internatskolen New York Military Academy. Deretter studerte han økonomi fra 1964 til 1966 ved jesuittenes Fordham University i New York City og fra 1966 til 1968 ved Wharton School i Philadelphia, der han avsluttet med bachelorgrad. Der begynte Trump også å bygge seg opp på eiendomsmarkedet ved å kjøpe og pusse opp sine første hus i New York.
Trump har tilkjennegitt et kristent livssyn.
Trumps far var blitt mangemillionær på eiendomsmarkedet ved bygging av leilighetsblokker i New York-bydelene Brooklyn, Queens og Staten Island. Donald Trump arbeidet i farens bedrift, og overtok den i 1974. Donald Trump har hevdet at han har skapt en formue på egen hånd, mens ifølge New York Times fikk Donald Trump ubeskattede gaver tilsvarende flere milliarder kroner fra sin fars selskaper, til tross for en skattesats på 55 % på arv og gaver, pluss at han drev skattesvindel. Han konsentrerte etterhvert sine forretninger på Manhattan, der byen tilbød ham store skattefordeler på grunn av den dårlige økonomiske situasjonen da. For overtakelsen av et hotel (nå: Grand Hyatt New York) fikk han fra den nesten bankerotte byregjeringen skattefritak i over 40 år, og flere lignende skattefordeler skulle følge mange andre investeringer.
Etter Subprime-krisen investerte Trump fra 2011 av også i aksjer.
Foretaket ble etterhvert sammenføyd i Trump Organization; hans navn imidlertid også vært varemerke for en lang rekke enkeltforetak - som også innen klesvarer, parfyme og selskapssvill. Fra 1999 drev han et modellagentur gjennom Trump Model Management, til det ble lagt ned i 2017, etter å ha hjulpet over 250 utenlandske kvinner til å få visum til USA.
Donald Trump har hatt bygge- og hotellprosjekter i mange amerikanske byer, og også i andre land.
Donald Trump har deltatt i en rekke filmer og TV-programmer, for eksempel Alene hjemme 2 (Originalt 8 sekunders innslag, kuttet vekk i senere versjoner), The Nanny (45 sekunder), Emmy-utdelingen samt en rekke talkshow.
I 2004 ble Trump produsent og vert i NBCs The Apprentice, hvor en gruppe deltakere konkurrerte om en lederjobb i et av Trumps selskap med en årslønn på 250 000 dollar. Hver episode ble avsluttet i styrerommet hvor Trump eliminerte en av deltakerne ved å si «You're fired!», et uttrykk han senere har forsøkt å registrere som varemerke. I den første sesongen ble Trump betalt 50 000 dollar per episode, totalt cirka 700 000 dollar. På grunn av seriens umiddelbare suksess ble betalingen for senere sesonger økt kraftig, og er rapportert å være tre millioner dollar per episode, noe som plasserer han blant de best betalte TV-personer. I 2007 ble Trump beæret med en stjerne på Hollywood Walk of Fame for sitt bidrag til TV-underholdning med blant annet The Apprentice.
I 1977 giftet Trump seg med Ivana Zelničkova, senere Trump. Sammen fikk de tre barn: Donald Jr. (1977), Ivanka (1981) og Eric (1984). De skilte seg i 1992. I 1993 giftet han seg med Marla Maples, og de fikk sammen ett barn, Tiffany (1993). Maples og Trump skilte seg i 1999. 26. april 2004 forlovet Trump seg med slovenske Melania Knauss (senere Knauss-Trump). De giftet seg 22. januar 2005 i Palm Beach, Florida. Til bryllupet kom blant annet Bill og Hillary Clinton, Barbara Walters, Tony Bennett og Rudolph Giuliani. Senere samme år ble det kjent at Melania var gravid med Trumps femte barn, Barron William Trump, som ble født i mars 2006.
Trump Entertainment Resorts ble startet i 2005, etter en konkurs i Trump Resorts and Casinos i 2004. Selskapet gikk konkurs i 2009 og 2014.
Kasinoer som har vært eid av Trump Entertainment Resorts:
Trump kjøpte seg inn i The Miss Universe Organization i 1996. Organisasjonen produserer skjønnhetskonkurransene Miss Universe, Miss USA og Miss Teen USA. Trump solgte seg ut i 2015. Adwoa Yamoah (Miss Canada 2012), Kerrie Baylis (Miss Jamaica 2013) og Shi Lim (Miss Singapore 2013) har hevdet at Trump valgte ut vinnere basert på om de kom fra land hvor han hadde forretningsinteresser.
I 2005 ble Trump University lansert. Selskapet tilbød tre- og femdagers kurs i økonomi, entreprenørskap, eiendom og ledelse, ved frammøte og over Internett. Til tross for navnet var ikke selskapet et akkreditert universitet, så man kunne ikke få noen universitetsgrad der. Selskapet byttet navn til "Trump Entrepreneur Initiative" etter advarsel om misbruk av begrepet "universitet". En artikkel i National Review omtalte prosjektet som en "massive scam". Det selskapet ble lagt ned i 2010 som en følge av klager, etterforskninger og rettssaker blant annet fra rundt fem tusen kunder.
GoTrump, et online reisebyrå, ble lansert i 2006. Det ble lagt ned i 2007.
En rekke produkter har blitt markedsført med lisensiert bruk av navnet Trump. Trump har også kjøpt opp noen selskaper. Varemerkelisensiering og oppkjøp inkluderer blant annet:
Trump har beskrevet Ronald Reagan som sin favorittpresident i sin levetid. Han har hyllet Reagans politikk, bortsett fra Reagans syn på internasjonal handel med regionale frihandelsavtaler slik som NAFTA. Trump foretrekker bilaterale frihandelsavtaler med enkeltland da han ser på slike som mer fordelaktige for USA. Det republikanske parti inviterte Trump til å holde en tale ved en konferanse i 1987, i Reagans presidenttid. Samme år startet republikaneren Mike Dunbar en «Draft Trump»-kampanje for å prøve å få Trump til å stille opp ved presidentvalget i 1988 som Reagans etterfølger.
I september 1987 publiserte Trump et åpent brev på annonseplass i The New York Times der han kritiserte deler av USAs utenrikspolitikk. Trump krevde i brevet at Japan og Saudi-Arabia skulle tvinges til å betale for USAs forsvar av Persiabukta.
I forbindelse med presidentvalget i 1988 var Trump inne i spekulasjonene som en potensiell visepresidentkandidat til George H.W. Bush. I desember 1988 var Trump rangert som den tiende mest beundrede person i USA, ifølge Gallups årlige opinionsundersøkelse. Trump var på omslaget av Time i januar 1989, og Trumps politiske ambisjoner og om han ville stille som presidentkandidat, ble diskutert i en artikkel av Otto Friedrich.
Den 7. oktober 1999 var Trump gjest hos Larry King Live på CNN og bekreftet at han ville stille i nominasjonsvalget for Reformpartiet til presidentvalget i 2000. Den 1. januar 2000 lanserte Trump sin kampanjebok The America We Deserve. I en pressekonferense i Trump Tower i New York den 5. januar svarte Trump på spørsmål at han «kanskje er for ærlig til å være politiker». I boken diskuterer Trump blant annet Osama bin Laden og han skrev at et større terrorangrep ville ramme USA i nær fremtid som ville «få bombingen av Verdens handelssenter i New York i 1993 til å se ut som noe som var gjort av barn med kinaputter». Han fokuserte også på problemene med ulovlig innvandring til USA og beskrev landets innvandringspolitikk som «dumdristig og respektløs». Den 14. februar 2000 trakk Trump sitt kandidatur etter mislykkede primærvalg, selv om han vant delstatene California og Michigan, og uenighet internt i partiet.
I 2006 og 2014 vurderte Trump å stille til valg som guvernør i New York.
Trump kritiserte ved flere anledninger George W. Bush og hans regjering for invasjonen i Irak i 2003 og håndtering av Irakkrigen. Trump vurderte å stille som motkandidat til Bush ved republikanernes primærvalg i 2004. I februar 2011 holdt Trump en tale ved den årlige Conservative Political Action Conference og det ble spekulert i om han ville stille for republikanerne i presidentvalget i 2012. Den 16. mai 2011 meddelte Trump at han ikke ville stille til valg da han ikke var klar til å forlate sin næringslivskarriere. Trump talte ved Conservative Political Action Conference også i 2013, 2014 og 2015. Etter å uttalt seg kritisk til president Barack Obamas politikk, begynte Trump i 2012 å antyde at han ville stille opp i presidentvalget i 2016.
Trumps utradisjonelle idéer og lederstil er blitt kalt trumpisme.
Trump lanserte sitt kandidatur til presidentvalget i 2016 den 16. juni 2015 i en tale han holdt i Trump Tower i New York. Presidentvalget for perioden fra 20. januar 2017 til 20. januar 2021 ble avholdt 8. november 2016. Hillary Clinton, Trumps motkandidat fikk 48,2 % og Trump 46,2 % av stemmene. Trumps valgkampanje ble ledet av Paul Manafort. Trump sikret seg et flertall av valgmannskollegiet med 30 delstater (306 valgmenn), mot Clintons 20 delstater (232 valgmenn). Dette førte til at han ble USAs 45. president.
Walter Russell Mead sammenligner Trump med Andrew Jackson som i stor grad fulgte Thomas Jeffersons linje, men «jacksonianisme» er mer populistisk og elitekritisk ifølge Mead. Analyser av Trumps velgergrunnlag tyder på at fiendtlig innstilling til innvandrere var mest utslagsgivende for å stemme på Trump. Bare en liten del av velgerne hadde vanlige rasistiske holdninger, men mange mente at andre grupper fikk ufortjent tilgang til goder mens ens egen gruppe sakket akterut. Blant hvite uten høyere utdanning vant Trump over Clinton med en margin på 20 prosentpoeng. Til sammenligning tapte Obama denne gruppen velgere med 10 prosentpoeng.
Professorene Ayal Feinberg, Regina Branton og Valerie Martinez-Ebers fant at fylker (counties) der Trump hadde hatt valgkampmøte økte hatkriminaliteten med over 200 % sammenlignet med fylker som ikke hadde hatt slikt arrangement. Forskerne skriver i Washington Post at dette antyder at Trumps valgkamp kan ha medvirket til mer hatkriminalitet i form av vold og vandalisme.
Donald Trump ble innsatt som USAs 45. president den 20. januar 2017. I løpet av den første uka undertegnet presidenten seks presidentordrer som blant annet inkluderte utmeldelse fra Parisavtalen om klimatiltak, påbegynnelsen av Dakota Access Pipeline og en forsterking av grensekontroll, samt oppstart av planlegging av videre utbygging av grensemuren langs USAs sørlige grense mot Mexico. Han varslet at han tidlig ville omgjøre den gjeldende helsereformen (PPACA, «ObamaCare»). Den nye omfattende skattereformen («Tax Cuts and Jobs Act») reduserte blant annet selskapsskatten fra 35 % til 21 %.
Den 8. august 2016 erklærte Trump at han som president ville jobbe for folket og ikke ville ha tid til å spille golf. Ifølge The Seattle Medium spilte Trump golf 307 dager i løpet av presidentperioden.
Trump har hevdet å forstå mer enn alle andre om sikkerhet, kampanjefinansiering, TV-ratinger, IS, rettssaker, politikere, fornybar energi, skatt, gjeld, penger, infrastruktur, senator Cory Booker, bygging, droner og teknologi.
Han har hevdet at i løpet av fem minutters samtale med lastebilførere lærte han alt som var nødvendig for å komme med omveltende beslutninger om godstransport.
Trump har to ganger tatt en kognitiv test, nærmere bestemt Montreal Cognitive Assessment, og forteller ofte at han bestod. Han har hevdet at testene er vanskelige og inkluderer kompleks matematikk. Testene har oppgaver som å tegne en urskive som viser kvart over ti, gjenkjenne en tegning av en løve, huske fem ord, finne en likhet mellom en appelsin og en banan, lese en rekke med bokstaver og klappe for hver "A", telle ned fra 100 i steg på 7, og vite hvilken by han er i. Testene brukes for å avdekke tidlige tegn på demens.
Washington Post har offentliggjort en liste over 30 573 usanne eller villedende påstander fra Trump i løpet av hans første presidentperiode, et gjennomsnitt på 21 per dag.
Utenrikspolitisk sto Trump-administrasjonen for bl.a. uttrekking av amerikanske soldater fra Syria, tre møter med Nord-Koreas leder Kim Jong-un som kan ha gitt noe avspenning. Nedrustningsavtaler med Russland har blitt avsluttet, bl.a. Avtalen om det åpne luftrom (Open Skies-avtalen). USAs ambassade i Israel ble flyttet fra Tel Aviv, der de fleste land har sine ambassader, til Jerusalem etter den israelske regjeringens ønske.
Den norske stortingsrepresentanten Christian Tybring-Gjedde (FrP) nominerte høsten 2020 Trump til Nobels fredspris for blant annet fremforhandling av en avtale mellom Israel og De forente arabiske emirater og for at han som den eneste amerikanske president siden Jimmy Carter på 1970-tallet ikke hadde involvert amerikanske styrker i større militære operasjoner, noe Trump selv uttrykte takknemlighet for gjennom media og ved å ringe stortingsrepresentanten.
To uker i forkant av at Donald Trump etter planen skulle besøke Danmark i september 2019 på invitasjon av dronning Margrethe, kunne amerikanske medier avsløre hans interesse for å kjøpe Grønland. Mette Frederiksen sa klart fra at Grønland ikke er til salgs og at Grønland er grønlandsk, ikke dansk. Han reagerte med å avlyse besøket til Danmark og kunngjøre seg krenket over den danske statsministerens respons som han kalte vemmelig. I dagene som fulgte gikk Trump til verbale angrep på Danmark før han gjorde helomvending etter å ha hatt en samtale med Frederiksen.
Trump utnevnte over 200 dommere i det føderale rettsvesenet i løpet av sin presidentperiode, derav de tre høyesterettsdommere Neil Gorsuch, Brett Kavanaugh og Amy Coney Barrett. De tre utnevnelsene førte Høyesterett i en konservativ retning. Det var i alt 105 ledige embeter da Trump tiltrådte, fordi Senatet i perioden 2011–2016 bare godkjente 28 % av de dommerne Obama nominerte.
I mai 2018 fremsatte Trump påstander om at FBI benyttet en informant til å spionere på Trumps presidentkampanje i 2016, omtalt som «Spygate». Påstandene ble i desember 2019 tilbakevist av etterforskning utført av justisdepartementet. «Spygate» anses som en konspirasjonsteori.
På Twitter tok Trump 10. mai 2020 i bruk stikkordet «Obamagate». Med «Obamagate» siktet Trump til påstander eller teori om at avtroppende president Obama og hans stab satte en felle for og etterforsket Michael Flynn som ledd i en større plan for å undergrave påtroppende president Trump. «Obamagate» omtales som en konspirasjonsteori. «Obamagate» antas å være et forsøk på å avlede oppmerksomheten fra sakene Trump selv ble kritisert for, særlig håndteringen av koronavirusepidemien og forsøk på å fremstille motkandiat Joe Biden som korrupt.
12. august 2017 ble det arrangert en protestmarsj i Charlottesville, Virginia av høyreekstreme grupper i USA. De motsatte seg fjerningen av statuen viet sørstatsgeneralen Robert E. Lee. Marsjen ble kalt Unite the Right rally, og tiltrakk seg mange fraksjoner innenfor den ytterligående høyresiden, som alt-right, nynazister og Identitærbevegelsen. I løpet av marsjen kjørte et medlem av alt-right inn i en gruppe motdemonstranter, og drepte den anti-rasistiske aktivisten Heather Heyer. Trumps respons på opptøyene under en pressekonferanse på hans golfklubb 12. august 2017 mottok sterk kritikk, i og med at han tok avstand fra vold «på mange sider».
På en pressekonferanse i Trump Tower 14. august fremholdt han at det var «very fine people on both sides». Han presiserte at han ikke mente ny-nazister og hvite nasjonalister, som burde fordømmes.
Etter verbale angrep på demokratene Rashida Tlaib, Ilhan Omar, Alexandria Ocasio-Cortez og Ayanna Pressley (omtalt som «The Squad») i juli 2019 ble Trump kritisert for rasisme. Trump oppfordret dem til å «dra hjem» til landet de kom fra (Omar kom til USA som barn, de andre er født i landet) og hevdet at de fire «var ute av stand til å elske landet vårt». Med 240 mot 187 stemmer vedtok Representantenes hus en resolusjon som fordømte Trumps uttalelser som rasistiske. Fire republikanere stemte for resolusjonen. I august 2019 presset Trump Israel til ikke å slippe Rashida Tlaib and Ilhan Omar inn i landet. Trump uttalte at Tlaib og Omar hater Israel og det jødiske folk.
I august 2019 uttalte Trump at jødiske velgere som stemmer på demokratene er illojale. Uttalelsen ble kritisert for å være antisemittiske og udemokratisk blant annet av ledende jødiske organisasjoner i USA. Kritkerne mener uttalelsen fremmer en antisemittisk stereotypi. Bakgrunnen er blant annet at jødiske amerikanere har reagert på anklager om dobbel lojalitet som implisitt betviler deres lojalitet til USA.
Trump sa i februar 2020 i et intervju med journalisten Bob Woodward at covid-19 var en dødelig og vanskelig sykdom fordi den smittet via luft, men samtidig sa han offentlig at viruset ikke var farligere enn influensa. En studie fra Cornell University viste at Trump var den viktigste kilden til feilinformasjon i starten av pandemien.
Anbefalinger om å bruke munnbind mot smitte kom i april 2020, men Trump antydet at å gå med munnbind var et politisk uttrykk mot ham.
Trump opplyste 2. oktober at han hadde testet positivt på SARS-CoV-2, og han ble innlagt på Walter Reed National Military Medical Center. Etter noen dager vendte han tilbake til Det hvite hus. 12. oktober testet han negativt igjen.
I perioden 1963–2019 hadde tre personer blitt henrettet for føderale forbrytelser etter føderal lovgivning, alle i president George W. Bushs første presidentperiode. Fra 14. juli 2020 til 16. januar 2021 ble 13 personer henrettet for føderale forbrytelser. Fra presidentvalget i 2020 og ut Trumps presidentperiode ble seks personer henrettet for føderale forbrytelser. Det var første gang siden Grover Cleveland var president i 1889 at det ble foretatt føderale henrettelser i perioden fra presidentvalget og til den avgående presidenten forlot embetet – det som kalles lame duck-perioden.
Trump begynte tidlig på sommeren 2020 å uttrykke seg negativt om forhåndsstemming via posten (United States Postal Service). Han mente dette ville føre til valgjuks – at presidentvalget 2020 ville bli «rigget».
Trump ble nominert som republikanernes presidentkandidat under nominasjonsmøtet som ble avholdt i Charlotte fra 24. til 27. august 2020. Det ble avholdt to presidentdebatter mellom Trump og demokratenes presidentkandidat Joe Biden. Den første ble avholdt 29. september. På spørsmål ville ikke Trump ta avstand fra grupperingen Proud Boys som står for hvit makt. Han be dem «stand back and stand by». Trump snakket en blanding av sant og usant, det som kalles bullshit, ifølge førstelektor i retorikk ved Høyskolen Kristiania, Kjell Terje Ringdal. Han har uttalt: «Dette er ikke indentert løgn, men snarere en måte å komme seg unna en vanskelig situasjon på, gjennom alt fra grove løgner til lettere omskriving av sannheten. Bullshit som fenomen preger politikken i stadig større grad. Det er blitt lettere å bløffe litt.»
Opptellingen etter valget 3. november 2020 viste til å begynne med at det var jevnt, flere stater brukte flere dager på å sjekke og telle det store antallet stemmesedler som kom som poststemmer som følge av covid-19-pandemien. Like etter valget hevdet Trump han hadde vunnet, men at «de» forsøker å stjele valget. Trump ønsket å stoppe stemmeopptellingen og hevdet at valget var rigget. En rekke TV-nettverk stoppet sin sending av denne talen fordi den var full av usannheter og bidro til å skape usikkerhet og å undergrave valget. Først 7. november, fire dager etter valget, kunne demokratenes presidentkandidat Joe Biden og visepresidentkandidat Kamala Harris utropes til vinnere. Da kom Biden opp i 290 valgmenn etter at opptellingene i Pennsylvania og Nevada gav flertall til Biden.
Resultatet ble at Biden og Harris vant med 81 281 888 stemmer (51,32 %). Sittende president Donald Trump og visepresident Mike Pence, som var republikanernes kandidater, fikk 74 223 251 stemmer (46,87 %). Biden og Harris vant med det største antall stemmer i USAs historie, og oppnådde den største seier mot en sittende president siden presidentvalget i 1932. Trump, som også fikk rekordmange stemmer for en sittende president, nektet å anerkjenne Biden som valgvinner og hevdet at valget var «rigget». Han gikk til 62 søksmål, og fikk rettens medhold i ett av dem, men uten at dette hadde betydning for resultatet. Tidligere New York-ordfører Rudy Giuliani var Trumps advokat.
Den 14. desember 2020 avga valgmannskollegiet sine stemmer: 306 valgmenn stemte på Biden og Harris, mens Trump og Pence fikk 232 stemmer. Etter dette ble Trump anerkjent som vinner også av republikanernes majoritetsleder i Senatet, Mitch McConnell, som inntil da hadde sagt at Trump var i sin lovlige rett til å fremme søksmål når det gjaldt gjennomføring av valget.
Valget 3. november 2020 var også valg til Kongressen. I Representantenes hus fikk republikanerne litt økt oppslutning, selv om demokratene beholdt flertallet. I Senatet var situasjonen uavklart frem til 6. januar 2021 fordi to valg i Georgia – både det ordinære og et suppleringsvalg – krevde en ny valgomgang fordi ingen av kandidatene fikk 50 % av stemmene, noe som etter delstatens regler er nødvendig. I andre valgomgang vant demokratene begge setene som inntil da hadde vært besatt av republikanere. Senatet kom dermed i den situasjon at republikanerne fikk 50 senatorer og demokratene 50, inkludert to uavhengige som støtter demokratene. Fordi visepresidenten har en avgjørende stemme ved stemmelikhet, betyr det at demokratene fikk flertall etter at Harris ble innsatt som visepresident. At en sittende president taper både presidentskapet og flertallet i Kongressen, skjedde for første gang siden Herbert Hoover gjorde det samme i presidentvalget i 1932.
Etter valgnederlaget fryktet flere av de ledende generalene, blant de general Mark A. Milley, Chairman of the Joint Chiefs of Staff, i den amerikanske generalstaben at Trump ville forsøke militærkupp, og diskuterte tiltak de kunne ta for å hindre at det skulle skje.
I løpet av de siste dagene i embetet benådet han 70 straffedømte personer og omgjorde straffen for 73. Han benådet for en stor del støttespillere og allierte blant annet Steve Bannon og to republikanske politikere som sonet straff for korrupsjon. Han benådet også flere personer dømt for ikke-voldelige narkotikaforbrytelser.
Trump forlot Det hvite hus 20. januar 2021, men deltok ikke på innsettingen av sin etterfølger Joe Biden; derimot reiste han direkte til Mar-a-Lago. Trumps påstand om at han i realiteten hadde vunnet valget i 2020, ble av flere karakterisert som en såkalt «stor løgn». Uttrykket ble hentet fra Adolf Hitlers Mein Kampf og var der hans beskrivelse av jødenes angivelige påstander om ansvaret for utfallet av første verdenskrig. Trump svarte på dette, ved selv å kalle valget for «Den store løgnen».
Trump, som fortsatt fornektet fakta når det gjaldt utfallet av presidentvalget og fremholdt at valget var «stjålet» og at han var den egentlige vinner, ba sine tilhengere komme til Washington, D.C. 6. januar. Denne datoen skulle begge kamre i Kongressen samles for å godkjenne avstemningen fra valgmannskollegiet etter presidentvalget.
Flere tusen Trump-tilhengere samlet seg, og Trump holdt en tale for dem om formiddagen 6. januar. Trump-tilhengerne gikk opp Pennsylvania Avenue mot kongressbygningen, og noen trengte seg inn i bygningen. Kongressen fortsatte sitt møte etter at bygningen var ryddet og gjorde det formelle vedtak om at Joe Biden hadde vunnet presidentvalget. Åtte republikanske senatorer og mange representanter i Huset stemte imot fordi de støttet Trumps påstander om at valget var «stjålet». Flere senatorer som tidligere hadde sagt de ville støtte Trump, endret mening etter hendelsen. En av dem, Sør-Carolinas Lindsey Graham, som hadde vært Trumps lojale støttespiller, uttalte at «nok er nok».
Trump ble utestengt fra Facebook og Twitter og flere andre sosiale medier etter stormingen av kongressbygningen. Trump ble sterkt kritisert for sin handlemåte både innad i USA og internasjonalt. Før han ble utestengt fra Twitter meddelte Trump 7. januar at det ville bli en ordnet overgang til det nye presidentskapet den 20. januar 2021.
15. november 2022 kunngjorde Trump sitt kandidatur til presidentvalget i 2024.
Høyesterett i Minnesota avviste i en dom 8. november 2023 et krav om å diskvalifisere Trump fra primærvalgene. Domstolen utelukket ikke at det kunne bli reist en ny sak for å hindre Trump å delta i selve presidentvalget.
Colorados høyesterett avsa 19. desember 2023 dom for at Trump ikke kunne stille i primærvalgene i 2024 i denne delstaten. Begrunnelsen var at han hadde deltatt i et opprør mot staten 6. januar 2021. Domstolen viste til den amerikanske grunnlovens 14. tillegg, seksjon 3. Avgjørelsen ble anket til USAs høyesterett som berammet muntlige forhandlinger til 6. februar 2024. Den 4. mars 2024 ble det rapportert at landets Høyesterett hadde enstemmig avvist gyldigheten av dette forbudet, og at han følgelig kan stille ved nominasjonsvalget i delstaten.
Høyesterett i Michigan avviste 27. desember 2023 et krav om at Trump skulle være diskvalifisert fra å delta i valgkampen.
Delstaten Maines secretary of state Shenna Bellows bestemte 28. desember 2023 at Trump ikke kunne delta ved de offentlige primærvalgene i delstaten. Begrunnelsen var at Trump hadde opptrådt i strid med opprørsbestemmelsen i den amerikanske grunnlovens 14. tillegg, seksjon 3. Det ble varslet at beslutningen ville bli bragt inn for domstolene.
13. juli 2024 ble Trump utsatt for et attentat under et valgkampmøte i Butler. Trump ble truffet av et skudd i øret mens han sto på talerstolen.
Valgkampen i 2024 ble fra Trump sin side preget av usannheter, krisemaksimering, stråmannsargumenter, og verbale angrep mot personer og folkegrupper.
Trump omtalte president og presidentkandidat Joe Biden som en "tyrann". Trump kritiserte også president Joe Biden for å være for gammel. Joe Biden valgte å trekke seg som kandidat, noe Trump omtalte som et "ondsinnet" og "voldelig" "kupp". Trump fikk dermed muligheten til å bli USAs eldste president gjennom tidene hvis han skulle bli valgt.
Som erstatning for Joe Biden valgte Det demokratiske partiet visepresident Kamala Harris som presidentkandidat. Trump reiste spørsmål om hvem som hadde hørt om Kamala Harris. Han var opptatt av hennes rasetilhørighet, og var forvirret angående om hun var indisk eller sort; det er velkjent at Kamala Harris har mor fra India og far fra Jamaica. Trump hevdet at Kamala Harris er kommunist, marxist og gal ("crazy" og "lunatic"). Trump la vekt på å skrive og uttale navnet hennes feil. Trump hevdet at Kamala Harris har lav IQ og er lat og ondsinnet. Trump hevdet at Kamala Harris, som er gift med en jødisk mann, misliker jøder, at alle vet dette, og at ingen vil si det. Trump kalte gjentatte ganger Kamala Harris løgner fordi at hun har oppgitt å ha hatt sommerjobb en kort periode i 1983 i en lokalt drevet restaurant under franchiseavtale med hamburgerkjeden McDonalds, og at nåtidens franchisetaker i restauranten ikke satt på materiale som kunne bekrefte dette. Trump hevdet at hvis Kamala Harris ble valgt, ville USA umiddelbart bli kommunistisk og alle amerikanere ville bli ilagt 80 % skatt. Han hevdet også at Kamala Harris vil ha slutt på kuer og på vinduer i bygninger. Han hevdet også at å velge Kamala Harris som president ville føre til atomkrig.
Trump brukte negative klengenavn og personkarakteristikker om meningsmotstandere, for eksempel brukte Trump uttrykket "feit gris" ("fat pig") om en annen politiker som også er overvektig.
Trump la vekt på at han selv er vakker og forstår mer enn alle andre på en rekke felt. Han hevdet at han er den eneste som kan redde verden fra en tredje verdenskrig, uten å gå i detaljer rundt dette annet enn at han er en "sterk" leder. Han hevdet å ha større oppmøte på valgmøtene sine enn noen andre. Han hevdet under et valgmøte at det aldri har vært et tomt sete under valgmøtene hans, samtidig som det var flere hundre tomme seter i salen under dette valgmøtet. Trump omtalte seg selv som "prøverørbehandlingens far" (father of IVF). Trump markedsførte illustrasjoner av seg selv iført supermanndrakt. Hans tidligere visepresident Mike Pence har kalt Trump narsissist.
Trump kritiserte praksis med abort i niende måned eller etter at et barn er født, uten å vise til noe konkret tilfelle hvor noe slikt skal ha skjedd eller noen stat hvor noe slikt skal være lovlig.
Trump kritiserte at skolebarn kan bli utsatt for kjønnskifteoperasjon uten at foreldrene vet om det på forhånd, igjen uten å vise til noe konkret tilfelle hvor noe slikt skal ha skjedd eller noen stat hvor noe slikt skal være lovlig.
Trump hevdet at børsene i USA gikk mot børskrakk, til tross for at amerikanske børsindekser satte nye rekorder. Han hevdet at amerikanske lønnstakere hadde fått det verre, til tross for at lønnsveksten var sterkere enn inflasjonen.
Trump ga rosende omtale til autoritære ledere som Russlands president Vladimir Putin, Nord-Koreas leder Kim Jong-Un og Kinas leder Xi Jinping, spesielt fordi de er "sterke" og styrer landene sine med jernhånd. Han ytret ønske om å selv bli diktator på dag 1 av et kommende presidentembete. Han ville da bruke militæret og sivilforsvaret mot politiske motstandere. Hans tidligere stabssjef John Kelly hevdet at Trump har vist beundring for Adolf Hitler og at Trump er en fascist. JD Vance, visepresidentkandidat for Trump, har tidligere brukt uttrykket "USAs Hitler" om Trump.
Trump kritiserte Ukrainas president Volodymyr Zelensky for at Russland angrep og invaderte Ukraina i 2022. Han hevdet at Zelensky er en god selger siden han sørget for at Ukraina fikk støtte i form av militært og humanitært utstyr og økonomiske bidrag fra så mange land. Trump kritiserte ikke Russland.
Trump omtalte ulovlige innvandrere som "skadedyr" ("vermin") og hevdet at de "forgifter nasjonens blod". Han hevdet, uten å oppgi kilde eller annet bakgrunnsmateriale, at land i Mellom-Amerika, Sør-Amerika og Afrika tømte fengslene og sinnssykehusene for forbrytere og pasienter for å sende dem til USA. Han hevdet at disse personene er farlige og begår mange forbrytelser; offisiell statistikk viser at papirløse innvandrere begår færre forbrytelser enn USAs egne borgere. Trump var kritisk til innvandrere fra land som folk ikke har hørt om. JD Vance har tidligere påpekt at rasisme mot ikke-hvite innvandrere er viktig for det republikanske partiet.
Trump hevdet at innvandrere i Springfield, Ohio stjeler og spiser kjæledyr som for eksempel katter og hunder. Politiet og borgermesteren i Springfield benektet dette. Katten som var opphav til ryktene, ble funnet i god behold i kjelleren til eieren, men Trump holdt fast ved sin historie. JD Vance har også formidlet denne historien, og begrunnet dette med at han finner det hensiktsmessig å bruke konstruerte historier for å få fram poenger. Borgermesteren i Springfield benektet at 30 000 ulovlige innvandrere skal ha kommet dit, og så det i stedet som positivt at 10 000 til 15 000 personer med lovlig opphold i USA, mange av dem fra Haiti, var kommet til byen for å jobbe og dermed skapte nytt liv i byen, som har hatt problemer med fraflytting og nedlegging av aktiviteter.
Trump la vekt på å begrense import og ville ilegge stor toll på import på varer fra Kina. Han hevdet at det ville være Kina som ville betale denne tollen og at slik toll ikke ville føre til inflasjon.
Trump markedsførte bibler til USD 59.95 per stykk, kjøpt fra Kina for rundt USD 3 per stykk. Trump markedsførte klokker med navnet hans på, til opptil USD 100 000 per stykk. Trump markedsførte sko med navnet hans i gullbokstaver.
Trump hevdet å bli motarbeidet av pressen, som han ofte omtalte som "fake news". Han hevdet å bli motarbeidet av rettsvesenet ved at de har forhåndsavgjort ("rigged") saker mot ham. Han klaget over å ha blitt mer etterforsket enn mafialeder Al Capone.
Trump hevdet å personlig være stor kjøper av landbruksmaskiner fra selskapet John Deere, og at han ville ilegge John Deere straffetoll på 200 prosent hvis selskapet flyttet produksjon til Mexico.
Trump hevdet at etter Abraham Lincoln har ingen amerikansk president gjort så mye for amerikanere med afrikansk bakgrunn som ham. Majoriteten av afrikansk-amerikanere stemmer på det demokratiske partiet. Trump har tidligere diskriminert afrikansk-amerikanere, blant annet ved å nekte å ha dem som leieboere i bygningene sine.
Trump leide en kirke av en afrikansk-amerikansk menighet for å avholde et valgmøte. De fleste av de som møtte fram, var hvite.
Trump mente at eldre personer som ikke stemmer på ham, må sendes til psykiater for undersøkelse.
Trump gjentok mange ganger påstanden om at han egentlig vant presidentvalget i 2019 og at seieren ble tatt fra ham gjennom fusk, noe som er blitt kjent som den store løgnen (the big lie). Til tross for at 70 rettssaker ble startet fra republikansk side for å bevise valgfusk, har det ikke kommet fram noe tegn til storskala valgfusk.
I løpet av valgkampen dukket det opp informasjon om Project 2025, et prosjekt som hadde laget en en plan på over 900 sider for hvordan Trump skulle overta makten i 2025. Planen var i stor grad laget av Trump sine tilhengere og medarbeidere. Planen la opp til et mer autoritært styre, blant annet ved å bytte ut personer i offentlige embeter hvis de ikke var tilhengere av ham. Trump hevdet å ikke vite noe om planen, og samtidig påpekte han at i planen var det mange forslag han ikke likte.
Trump hevdet at kvinner elsker ham. Trump hevdet at han beskyttet kvinner i forstedene.
Trump hevdet at global oppvarming er en stor bløff, og at havet vil stige med en åttendels tomme i løpet av de neste 400 årene. Både målinger og beregninger viser derimot at havnivået stiger med noe mer enn dette hvert år.
Trump påpekte at han likevel må være tilhenger av elektriske biler, siden han fikk støtte fra Elon Musk.
Trump ville la Elon Musk få en stilling i USAs administrasjon der Elon Musk kunne sørge for at all svindel i USA ble eliminert i løpet av 6 måneder. Detaljer om hvordan dette skulle bli gjennomført, ble ikke nevnt. Musk ble senere utpekt til å kutte statens utgifter og reguleringer, noe kommentatorer påpekte er en klar interessekonflikt.
Når Trump snakket, kom det ofte som lange sekvenser der han hoppet mellom temaer som tilsynelatende hadde lite å gjøre med spørsmål som ble stilt. Trump hevdet at dette ikke var eksempler på ordsalat, men at dette istedet var en mesterlig måte å vise sammenhenger som andre ikke kan se gjennom å veve ("do the weave").
Trump hevdet at i USA må man vise identifikasjon som velger for å få kjøpt brød.
Trump hevdet at i USA kan man ikke gå over gaten for å kjøpe et brød uten å bli skutt, ranet eller voldtatt.
Trump hevdet at han ikke er rar ("weird").
Trump hevdet at Kamala Harris har gjort det umulig å leve i San Francisco og også resten av California, og at hun har ødelagt USAs økonomi.
Trump hevdet at USA er kjent over hele verden som okkuperte USA, at han ville frigjøre landet, og at 5. november 2024 ville bli Frigjøringsdagen.
Trump hevdet at USA var døende.
Til tross for alt dette ønsket et flertall av velgerne Donald Trump som president. Mange velgere oppfattet det som om amerikanske verdier var i fare, og mente at Trump var bedre i stand til å forsvare disse verdiene, samt å styrke økonomien.
Trump og visepresidentkandidat J.D. Vance vant valget 5. november mot demokratenes kandidater sittende visepresident Kamala Harris og visepresidentkandidat Tim Walz. Trump ble dermed den andre tidligere, amerikanske president som kom tilbake som president etter å ha vært ute av presidentembetet en periode. Den første var Grover Cleveland som vant valgene i 1884 og 1892. Trump er den første straffedømte presidenten. Det repulikanske parti vant fire seter fra demokratene og fikk flertall i Senatet, og det opprettholdt flertallet i Representantenes hus.
Trump vant valget klart, men med relativt liten margin i det som ansees som et jevnt valg. Trump fikk 49,9 % av stemmene noe som ga en margin på 1,5 % til motkandidat Kamala Harris. Til sammenligning fikk Joe Biden i 2020 51,3 % av stemmene og Trump oppnådde 46,1 % i 2016. Trumps margin i valgmannsstemmer på 86 er nokså likt historiske jevne resultater. Ronald Reagan (i 1984) og Richard Nixon (i 1972) vant i valgskred med margin på over 500 i valgmenn; Nixon og Lyndon B. Johnson oppnådde 60 % av stemmene. Bill Clinton oppnådde aldri flertall i folket på grunn av en sterk tredjekandidat, Ross Perot.
Mens Trump da han ble president i 2017 var relativt uforberedt på hva skulle gjøre da han ble president, var han i 2025 langt grundigere forberedt. I regi av Heritage Foundation var Project 2025 utarbeidet med relativt detaljerte planer for hva som kunne gjøres for å fremme den politikken de ønsker, særlig ble det lagt vekt på å redusere den føderale staten.
I januar 2025, før han ble innsatt, tok Trump til orde for at USA burde overta Canada, Grønland og Panamakanalen.
Kort etter innsettelsen 20. januar 2025 utstedte Trump mange presidentordrer (executive orders). Ingen tidligere president har signert så mange ordrer i løpet av første dag i embetet. Han signerte ordrer innenfor innvandring og klimapolitikk – han trakk USA ut av Parisavtalen og fra Verdens helseorganisasjon. Han benådet over 1000 personer dømt for medvirkning til stormingen av kongressen 6. januar 2021.
Trump signerte en ordre om at barn født i USA av irregulære innvandrere ikke skal behandles som statsborgere av USA. I en presidentordre 20. januar 2025 etablerte Trump Departementet for regjeringseffektivitet (DOGE) under ledelse av Elon Musk.
Trump signerte en presidentordre om at Gulf of Mexico skulle skifte navn til Gulf of America og at Nordamerikas høyeste fjell skulle skifte navn fra Denali tilbake til Mount McKinley som fjellet het fra 1896 til 2015.
På treårsdagen for invasjonen i Ukraina stemte USA likt med Belarus, Nord-Korea og Russland i FN mot fordømmelse av den russiske invasjonen. Et møte med Volodymyr Zelenskyj i det hvite hus endte i en diplomatisk katastrofe da Trump og visepresident JD Vance gjentok russiske argumenter og ydmyket Zelenskyj.
Trump ga ordre om utvisning av imigranter til El Salvador og denne ordren ble midlertidig stanset av den føderal dommeren James Boasberg i mars 2025. Trump tok da til orde for å tiltale (impeach) Boasberg. Høyesteretts ledende dommer, John Roberts, uttalte da at rettsforfølgelse av dommere i 200 år ikke er et legitimt virkemiddel ved uenighet i rettskjennelser. Det er svært uvanlig at høyesterett kommer med slik uttalelser. Tiltale og avsetting av føderale dommere må skje i en prosess som tilsvarer riksrett i Norge. Brandon Gill (republikaner i representantenes hus) fulgte opp 18. mars 2025 med legge frem resolusjon om å innlede prosess mot Boasberg. Dette er den fjerde dommeren som republikanere i kongressen har tatt initiativ til å tiltale etter at de har gjort motstand mot Trumps tiltak.
Trump holdt 14. mars 2025 en tale i Justisdepartementet der han kritiserte aktorer som hadde etterforsket ham (Trump omtalte dem som korrupte og radikale). Han kritiserte domstolene (dommerne ble omtalt som korrupte) og media, og truet med gjengjeldelse. Han omtalte sakene som justisdepartementet førte mot ham "bullshit". I talen erklærte han seg som chief law enforcement officer in our country - en betegnelse som vanligvis er forbeholdt justisministeren som i USA også er leder for påtalemakten. Talen omtales som en tydelig brudd med normen i Washington der, særlig etter Watergate, politikere og justisdepartmentet har holdt avstand for å unngå politisk innblanding i straffesaker. Han hevdet at media var partiske og at det burde være ulovlig. Han gjentok påstanden om at han ble frastjålet valget i 2020.
Den 1. februar 2025 signerte Trump presidentordrer som med virkning fra 4. februar ville innføre 25 % toll på varer fra Mexico og Canada, med unntak av energi fra Canada der han satte en tollsats på 10 %. Trump brukte tollen som pressmiddel for å stoppe ulovlig immigrasjon og å hindre innførsel av fentanyl. Tollen ble innført 4. mars 2025. Trump økte fra samme dato tollen på varer fra Kina fra 10 % til 20 %. Kina svarte med å innføre 10% toll på amerikanske landbruksvarer, og 15% på noen utvalgte. Canada innførte 25% på amerikanske varer. Den 12. mars 2025 innførte Trump 25 % toll på stål og aluminium fra hele verden, fra Kina kom den på toppen av 20 % toll på alle varer.
2. april 2025, dagen Trump kalte frihetsdagen, innførte USA en "gjensidig" toll på 10% på alle verdens land, samt en ekstra toll på en lang rekke land som presidentens administrasjon mente hadde toll på amerikanske varer. Lesotho fikk 50% toll, Kambodsja fikk 49%, Vietnam, Madagaskar og Laos fikk fra 46 til 48% toll. Kina fikk 34%, Taiwan fikk 32%, EU fikk 20% og Norge 15%. Storbritannia fikk bare 10%. Finansminister Jens Stoltenberg sa om presidentordren: "Det er det mest alvorlige tilbakeslaget for en åpen friverdenshandel vi har sett siden mellomkrigstiden." EU lovet mottiltak for tollen på stål som kom tidligere, og Ursula von der Leyen sa at EU forberedte flere mottiltak dersom forhandlingene (om tollen) feiler. Kinas handelsminister kalte tollen et brudd på internasjonale handelsregler og unilateral mobbing. Dagen etter falt børsene i hele verden. 4. april valgte Kina å legge 34% toll på amerikanske varer fra 10. april.
I sin første presidentperiode ble han stilt for riksrett to ganger, først for et påstått forsøk på å presse Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj for opplysninger om Joe Bidens sønn Hunter under trussel om å holde tilbake våpenhjelp, så for å skulle ha oppfordret til voldelig oppvigleri mot den lovlige statsorden.
Leder av Representantenes hus Nancy Pelosi kunngjorde 24. september 2019 at kammeret kom til å innlede undersøkelser med sikte på en riksrettstiltale mot Trump, for påståtte brudd på embetseden og forsøk på å forlede en fremmed nasjon for å sverte en politisk motstander, presidentkandidat Joe Biden.
Komitéen bestemte 13. oktober 2022 enstemmig å stevne Trump som vitne i saken. Høringene viste at ex-presidenten var hovedpersonen bak stormingen der 5 personer ble drept og 140 politi ble skadet. Trumps rådgiver Steve Bannon ble stevnet i juli, men dukket ikke opp og ble dømt for forakt for kongressen.
Den 18. desember 2019 besluttet Representantenes hus å tiltale Trump på to punkter. Tiltaleskriftet anklaget Trump for i strid med grunnloven å ha presset ukrainske myndigheter til å iverksette etterforskning mot Hunter Biden for sin egen politiske vinning og for å ha hindret Kongressen i å utøve sin kontrollfunksjon. Avstemningen fulgte i store trekk partilinjene, der demokratene stemte for og republikanerne mot tiltalen.
Hovedforhandlingene ble holdt i Senatet fra 16. januar til 5. februar 2020, og ble i samsvar med USAs grunnlov ledet av justitiarius John Roberts i USAs høyesterett. Avstemningen om skyldspørsmålet fant sted 5. februar 2020, i to runder. I spørsmålet om maktmisbruk stemte 52 senatorer for at Trump ikke var skyldig, mens et mindretall på 48 mente han var skyldig. Den andre avstemningsrunden dreide seg om hvorvidt Trump hadde hindret Kongressen i sitt arbeid. Her stemte 53 senatorer for frifinnelse, mens 47 mente han var skyldig. Da ingen av tiltalepunktene oppnådde to tredels flertall, slo høyesterettsjustitiarius Roberts fast at Trump var frifunnet.
Samtlige senatorer fra det demokratiske partiet stemte for å fradømme Trump hans embete. Senator Mitt Romney stemte i spørsmålet om maktmisbruk som den eneste republikanske senator for å fradømme Trump hans embete. I spørsmålet om Trump hadde obstruert kongressens arbeid, stemte Romney med republikanerne, slik at avstemningsresultatet fulgte de partipolitiske skillelinjene.
Representantens hus opprettet i 2021 en særlig komité, 6. januar-komitéen, for å undersøke stormingen av kongressen 6. januar 2021. Komiteen holdt en rekke høringer i 2021 og 2022. Representantenes hus vedtok 13. januar å innlede riksrett mot Trump blant annet på bakgrunn av stormingen av Kongressbygget en uke tidligere. Tiltalen gjelder «inciting an insurrection» (voldelig opprør). Vedtaket ble gjort med 232 mot 197 stemmer. Liz Cheney og ni andre republikanere stemte sammen med demokratene for vedtaket. Cheney er datter av tidligere visepresident Dick Cheney og den tredje mektigste republikaneren i representantenes hus. Liz Cheney uttalte at Trump er ansvarlig for angrepet ved å samle demonstrantene og oppildne dem til å angripe kongressen. Fire republikanere unnlot å være tilstede ved avstemningen. Flere republikanere sa i sine innlegg at Trump var ansvarlig men at det var uklokt med riksrett og gikk istedet inn for gransking og formell kritikk av presidenten. Dette er første gang en amerikansk president har fått en andre riksrettstiltale mot seg. Senatet fungerer som domstol og saken kom opp etter innsettelsen av Biden da senatet ble samlet. Dersom Trump hadde blitt dømt kunne han ha blitt nektet å stille til presidentvalg på nytt.
Den 13. februar 2021 ble Donald Trump frikjent i riksrettssaken. Et flertall i Senatet stemte for domfellelse, men ikke mange nok til at det ble to tredjedels flertall som kreves for å dømme en president i riksrett.
Selv om Trump ikke ble dømt i riksrettssaken, ble spesialetterforsker Jack Smith satt til å undersøke saken. I desember 2022 ble det åpnet sak, og en storjury i Washington intervjuet mange av de involverte. Det finnes ingen lovpraksis i USA for straffeforfølgelse av presidenter som ikke vil gi fra seg makten, så det var per 2023 usikkert hvordan saken vil utvikle seg.
En storjury reiste 8. juni 2023 tiltale mot Trump med grunnlag i hans behandling av graderte dokumenter etter å ha gått av som president. I tillegg til Trump ble også Waltin Nauta og Carlos De Oliveira tiltalt. Tiltalen omfattet 40 punkter relatert til påstått ulovlig behandling av graderte dokumenter etter at Trump gikk av som president. Trump erklærte seg ikke straffskyldig. Saken var den første der en føderal tiltale ble reist mot en tidligere amerikansk president. Saken er berammet til 24. mai 2024.
Den 1. august 2023 kunngjorde spesialefterforsker Jack Smith en tiltale, som på landsbasis var den tredje i rekken, og som omfattet
De fire punktene berører tre respektive ofre for de påståtte handlingene: 1.: Selve nasjonen, hvis valgsystem Trump skal ha forsøkt å undergrave, 2. og 3.: Kongressen, hvis opptelling av valgmannsstemmene ble avbrutt, 4.: Det amerikanske folket, hvis rett til å velge president ble forsøkt tilsidesatt.
Etterforsker Jack Smiths rapport ble offentliggjort 14. januar 2025. Smith konkluderte med at bevisene er så gode at Trump ville ha blitt dømt i rettssak. Saken ble trukket etter at Trump vant presidentvalget i 2024 og Smith mener at bare Trumps retur til presidentembetet hindret dom.
Donald Trump og hans advokater hevdet at en president ikke kan dømmes for noe han gjorde mens han var president (strafferettslig immunitet). Den 8. februar 2024 forkastet den føderale ankedomstolen i District of Columbia, enstemmig Trumps krav. Domstolen uttalte blant annet at: «Vi kan ikke akseptere tidligere president Trumps påstand om at presidenten har ubegrenset autoritet og kan gjøre lovbrudd som vil nøytralisere de mest grunnleggende kontrollfunksjonene av regjeringsmakten - anerkjennelse og implementasjon av valgresultater.» Trump anket avgjørelsen til Høyesterett. Høyesterett bestemte 1. juli 2024 at tidligere presidenter strafferettslige immune for offisielle handlinger som president innenfor den myndigheten presidenten har etter grunnloven. Det er ifølge Høyesteretts avgjørelsen ingen immunitet for uoffisielle handlinger. Avgjørelsen ble gjort med 6 mot 3 stemmer. Trump har hevdet immunitet fordi han fortsatt var president da utførte det tiltalen omhandler.
Den 30. mars 2023 tok en storjury i New York City ut tiltale mot eks-presidenten. Enkeltpunktene i tiltalen ble ikke offentliggjort før de ble lest opp for ham i retten 4. april. De dreiet seg om hans påståtte rolle i å forfalske firmaregnskap som skjulte utbetalinger som var blitt foretatt i 2016 for å hemmeligholde seksuelle forhold til pornoskuespillerinnen Stormy Daniels og Playboy-modellen Karen McDougal.
Trump ble i mars 2023 anklaget for 34 tilfeller der utbetalinger ble kalt for juridisk arbeid, men egentlig var "hysj-penger" til Stormy Daniels. Dommer Merchan bestemte at jury-medlemmene ikke skulle få være anonyme og 26. mars 2024 beordret retten Trump til å ikke kommentere offentlig de som var med i saken eller deres familie. I dagene som fulgte angrep Trump Merchans datter i sosiale medier.
Selve rettsaken startet 15. april 2024, og Trump erklærte seg ikke skyldig. 30. april fikk Trump bøter for forakt for retten ved å trosse forbudet og kommentere personer involvert i rettsaken. 6. mai fikk han sin 10. bot for å bryte dette forbudet.
I rettsaken vitnet blant annet David Pecker, tidligere redaktør for National Enquirer, Michael Cohen som var Trumps advokat og "fixer", Hope Hicks som var Trumps kommunikasjonssjef og Stephanie Gregory Clifford, også kjent som Stormy Daniels. Forsvaret kalte to vitner, Daniel Sitko og Robert Costello. Costellos opptreden fikk dommeren til å irettesette ham.
30. mai 2024 ble Trump funnet skyldig på alle punkter.
Trump gikk umiddelbart ut og kalte saken for en skam og hevdet at dommeren var korrupt.
Ved straffeutmålingen i januar 2025 slapp Trump bot, fengsel og prøvetid (unconditional discharge), samtidig som retten la til grunn at Trump er skyldig og dommen havner på Trumps rulleblad. Dommeren fremholdt at det er rollen som president som gjør at Trump slapp straff. Trump ble funnet skyldig i dokumentforfalsking og brudd på regnskapsloven. En førstegangsforbryter på Trumps alder får normalt ikke fengselsstraff i slike saker.
Statsadvokaten i Fulton county åpnet i februar 2021 etterforskning (engelsk: probe) med bakgrunn i telefonsamtalen mellom Trump og Brad Raffensperger.
Den 14. august 2023 besluttet en storjury i Georgia å tiltale Trump og 18 støttespillere og medsammensvorne for forsøk på å forsøk på å omgjøre presidentvalget i Georgia 2020. 24. august meldte Trump seg for politiet, og var 20 min i Fulton County Jail før han slapp ut mot kausjon på 200000$. Tump returnerte til Twitter ved å poste bildet med teksten: «Valginnblanding. Aldri overgi seg!»
Statsadvokat Letitia James reiste på vegne av staten New York et sivilt søksmål mot Donald Trump med krav om 250 millioner dollar. New York Supreme Court avsa i forhåndsavgjørelse 26. september 2023 kjennelse for at Trump hadde gitt uriktige opplysninger til banker og kredittinstitusjoner om sine eiendommer med mer enn 3,6 milliarder dollar. 16. februar 2024 ble Trump dømt til å betale 355 millioner dollar i bøter pluss renter, og dessuten fradømt retten til å drive forretning i New York i fem år.
E. Jean Carrol anklaget i Trump for voldtekt i 1996. Trump nektet, og Carroll saksøkte Trump i 2019 og igjen i 2022. Den 9. mai 2023 ble Donald Trump dømt til å betale E Jean Carrol 5 millioner dollar for voldtekt og for å aktivt undergrave hendes troverdighet.
I september 2023 vurderte en dommer saken fra 2019, og kom til at uttalelsene til Trump viste at han ikke snakket sant i 2019. Trumps advokater bad blant annet om at utskrifter fra rettssaken i 2022/2023 burde forkastes fordi Trump var klar til å avgi ny forklaring, noe dommeren avviste.
I rettssalen ytret Trump ord som «heksejakt» og «svindel» og ble truet med bortvisning. 26. januar 2024 falt dommen, og Trump måtte betale totalt 83,3 millioner dollar i straff og oppreisning.
Ekspertvurderinger på området konkluderer som regel med at Franklin D. Roosevelt, George Washington og Abraham Lincoln er blant de mest vellykkede og kompetente presidentene i historien. Andrew Johnson, Warren G. Harding og James Buchanan rangeres som regel nær bunnen av listen, og i en vurdering i 2017 og 2018 edndte Trump nederst sammen med disse tre. Det er 95 % sammenfall mellom ekspertvurderinger gjort av konservative og av liberale historikere. En vurdering i regi av TV-kanalen C-SPAN, foretatt av 142 amerikanske historikere og offentliggjort i juni 2021, plasserte Trump fjerde sist på listen over amerikanske presidenter, foran Pierce, Andrew Johnson og Buchanan. På kriteriene moralsk autoritet og administrative ferdigheter skåret Trump lavest av alle presidenter i USAs historie.
En meningsmåling utført av Fox News mot slutten av Trumps embetstid viste at 42 % av velgerne mente at Trump ville bli husket som den verste presidenten noen gang, mens 22 % mente han ville bli husket som en av de største. Til sammenligning mente 17 % at Obama ville bli husket som en av verste. Meningsmålinger utført i januar 2021 rett før Biden tok over viste at 34 % av velgerne var fornøyd med den jobben Trump gjorde som president. Truman hadde 32 % oppslutning mot slutten av sin regjeringstid, og Carter og George W. Bush hadde 34 %. Nixon (som trakk seg før valgperioden var over) oppnådde 24 % på slutten. Trump oppnådde i gjennomsnitt 41 % i sin regjeringstid, mot for eksempl Kennedys 70 %, Eisenhowers 65 % og Obamas 48 %. Oppslutningen om Trump var på 29 % ifølge tall offentliggjort 15. januar 2021, blant republikanske velgere var oppslutningen 60 %. Samtidig sa 68 % av de spurte at de var misfornøyd med Trump. Ikke på noe tidspunkt i sin embetstid var Trump over 50 % som den eneste president etter andre verdenskrig.
Maggie Habermans bok Confidence Man (2022) handler særlig om Trumps personlighet. Haberman er en fremstående journalist og forfatter. Hun intervjuet Trump flere ganger og ble stadig skjelt ut av Trump. Haberman skriver at Trump var umettelig på penger, berømmelse og prestisje, og en besettelse for hoteller, casinoer og golfbaner, med grådighet og narsissistisk søk etter smiger og storhet som drivkraft. Hun mener Trump er barnslig, overdrevent opptatt av det uvesentlige og ikke mottakelig for råd.
En spørreundersøkelse fra 2023 blant historikere i USA gav Donald Trump en score på 10,92 %, som plasserte ham som den minst ansette presidenten i historien, under James Buchanan som fikk 16,71 %.
I en meningsmåling uttalte 67 % av velgerne at det ikke ville ha betydning for dem om Trump ble funnet skyldig i straffesakene som pågikk blant annet i 2024. Blant republikanske velgere uttalte 25 % at de en domfellelse ville styrke deres stemme til Trump.
Ifølge Steven Levitsky og Daniel Ziblatt, professorer i statsvitenskap ved Harvard, er Trump en klar trussel mot demokratiet i USA. Trump er den første presidenten i landets historie som ikke har akseptert valgnederlag og han ønsker å rettsforfølge politiske rivaler. Levitsky og Ziblatt mener at knapt noen toppkandidater i et demokrati siden andre verdenskrig har vært så åpenlyst autoritær som Trump.
Sommeren 2020 ga John Bolton, tidligere nasjonal sikkerhetsrådgiver for Trump, ut boken The Room Where it Happened. Boken solgte 780 000 eksemplarer den første uken og var så langt den bestselgende boken om Trumps presidentperiode. Før utgivelsen ble boken undersøkt for graderte opplysninger og Trump forsøkte å stanse utgivelsen. Ifølge Bolton forsøkte Trump å få hjelp av blant andre Kinas leder Xi Jinping til å bli gjenvalgt og Trump skal under et møte ha støttet bruk av interneringsleirer for uighurer i Xinjiang. Trump fremstilles i boken som kunnskapsløs blant annet skal han ikke ha vært klar over at Storbritannia har atomvåpen. Bolton avslo å vitne i riksrettsprosessen. Bolton var kjent for å ta grundige, løpende notater mens han arbeidet i det hvite hus. Bolton beskriver Trump som hevngjerrig også mot avdøde som John McCain. The Guardian beskriver boken som den politisk mest skadelige for Trump. Ifølge The New York Times er Bolton uklar om faktagrunnlaget for riksrettssaken mot Trump.
I 2020 ga Mary Trump ut boken Too Much and Never Enough: How My Family Created the World's Most Dangerous Man. Hun er Donald Trumps niese (datter av Donalds eldre bror Fred) og har doktorgrad i klinisk psykologi. Ifølge boken har Donald Trump alle kjennetegn på en narsissist med et svært skjørt selvbilde og beskriver ham som en sosiopatisk bølle. Mary Trump beskriver onkelen som åpenbart rasistisk (clearly racist). Det ble solgt 1 million eksemplarer av boken i løpet av den første dagen den var tilgjengelig og toppet Amazons besteselgerliste. Salget var ny rekord for forlaget Simon & Schuster. Donald Trumps bror, Robert, forsøkte uten hell å stanse boken rettslig.
Noter er delvis på engelsk: