Национално движение за стабилност и възход

Национално движение за стабилност и възход (НДСВ) е либерална политическа партия в България.
Основана е през 2002 г. (след неуспешен опит през 2001 г.) от последния български цар Симеон Сакскобургготски като Национално движение „Симеон Втори“. Името е променено на 3 юни 2007 г. на конгрес, чиято законност е оспорвана, и отново на 18 октомври 2008 г. Седалището на партията е на адрес София, ул. „Врабча“ № 23.
След като НДСВ дълго време е председателствано от Сакскобургготски, на 28 ноември 2009 година на 5-ия Извънреден конгрес Христина Христова е избрана за нов председател на партията. На 27 октомври 2013 г. на този пост е избрана Антония Първанова.
На 8-ия извънреден конгрес на НДСВ (27 юни 2015 г.) са избрани трима съпредседатели на партията. Това са Станимир Илчев, Олимпи Кътев и Съби Давидов.
На 9-ия редовен конгрес на НДСВ (21 януари 2023 г.) Станимир Илчев е избран единодушно за лидер на НДСВ от участниците в конгреса на партията. Делегатите потвърждават целта за участие във всички видове предстоящи избори. Станимир Илчев заявява, че НДСВ е центристка партия, която има експертен потенциал и е доказала, че може да носи отговорност.
¹Член на коалиция НДСВ
²Член на КП „Ценрър - свобода и достойнство“
³Член на Синя България
Символите на НДСВ са:
Централни и местни органи на НДСВ:
Младежката организация на НДСВ се нарича Младежко национално движение за стабилност и възход (МНДСВ). МНДСВ е учредено на Конгрес на 20 февруари 2010 г., като приемник на дотогавашната Либерална младежка асамблея на НДСВ (ЛМА на НДСВ), съществуваща от 2003 година. Председатели на ЛМА на НДСВ са били Делян Пеевски, Светослав Спасов и Борис Вардев. Структурата на МНДСВ наподобява тази на партията, а целите и дейностите му са посветени на либерализма в национално и международно ниво. След проведен конгрес на МНДСВ през февруари 2012 е избран нов председател на младежката организация – Стефан Кенов.
НДСВ първоначално се обявява за консервативна партия и кандидатства за членство в Европейската народна партия (ЕНП). След като не са приети в нея, поради съпротивата на Съюза на демократичните сили (СДС), член на ЕНП, НДСВ се преориентира с доста повече успех към центъра и става пълноправен член на Либералния интернационал по време на конгреса му в София през май 2005 г. НДСВ декларира, че е създало управляваща либерална коалиция (с ДПС и Новото време).
В периода 2001 – 2005 г. движението управлява в коалиция с ДПС, като в правителството участват и двама членове на БСП. През 2005 – 2009 г. участва в коалиционното правителство на Сергей Станишев, заедно с БСП и ДПС. На изборите през 2009 г. НДСВ остава извън парламента.
На парламентарните избори през 2005 г. НДСВ губи над половината от гласовете, получени през 2001, но остава втора парламентарна сила.
На изборите за Европейски парламент през 2007 в България НДСВ получава 121 398 гласа (6,27%) и правото да изпрати един (от общо 18 за България) народен представител в Европейския парламент – Биляна Раева. Повече гласове получават ГЕРБ, БСП, ДПС и „Атака“. Биляна Раева става евродепутат от групата Алианс на либералите и демократите за Европа (АЛДЕ).
На парламентарните избори за XLI народно събрание партията отчита провал, събирайки 3,01%, като според тези данни НДСВ няма да има представители в парламента на страната. Вследствие от изборните резултати на 6 юли 2009 Симеон Сакскобургготски обявява, че подава оставка като лидер на движението. Следвайки примера му, оставки подават всички участници в ръководството на НДСВ.
На президентските избори през 2011 година НДСВ не издига официално свой кандидат, но някои от известните представители на партията участват в инициативния комитет, предложил близкия до партията кандидат Меглена Кунева, която получава 14,00% от гласовете и остава трета на първия тур.
На проведените по същото време местни избори за кметове на общини са избрани 8 кандидати на НДСВ – 6 самостоятелни (Алфатар, Бойница, Грамада, Дългопол, Мизия, Ценово) и 2 издигнати от коалиции (Кресна, Хаджидимово). Освен това партията участва в различни коалиции, чиито кандидати печелят в общините Баните, Искър, Нови пазар, Пирдоп, Рудозем, Челопеч и Ябланица.
Доц. Борислав Любенов Великов, народен представител от ПГ на НДСВ от 2001 г., председател на Народното събрание за кратко през 2005 г., през 2008 г. основава партия Българска нова демокрация, която се самоопределя като дясноцентристка.
На парламентарните избори в България (2023) участват с бюлетина номер 10 и получават 0,27% или 6 764 от подадените гласове, с които не успяват да влязат в парламента.
На изборите за общински съветници и за кметове НДСВ участва с бюлетина номер 6.
Избрани кметове и общински съветници с регистрацията на НДСВ по места:
Банско
Съветници: Димитър Русков, Иван Драгосинов, Георги Главчев, Димитър Юлев, Петър Друнчилов, Иван Баряков, Кадри Туталъ, Милена Касапинова, Костадин Мутафчиев
Хаджидимово
Кмет: Людмил Терзиев
Съветници: Ангел Безев, Благой Белчев, Димитър Пумпалов, Сюлейман Метушев, Димитър Парасков
Места
Кмет: Георги Тосков
Левски
Съветници: Стефан Владимиров
Мъглиж
Съветници: Делка Алексиева
Раднево
Съветници: Димитър Стоев, Георги Георгиев
Добрич
Съветници: Георги Желев
Враца
Съветници: Томас Петров
Самоков
Съветници: Спас Кордев, Любослав Зетов
Други 68 общински съветници са избрани в рамките на коалиции, в които НДСВ участва равноправно и с възможност за резултатни бъдещи партньорства. Особено внимание заслужават постиженията на Цветан Ценков, който бе преизбран за кмет на Видин и Йордан Йорданов – преизбран за кмет на Добрич. В София НДСВ се включи в „Синя София“, подкрепи кандидата за кмет на София Вили Лилков и предложи за съучастие в общата листа Христина Христова, Маноела Георгиева и Рупен Крикорян. Те участваха в кампанията активно и отговорно.
Така общо 3-ма общински кметове от НДСВ са избрани (самостоятелно или в коалиции):
Йордан Йорданов, Цветан Ценков и Людмил Терзиев.
На изборите 2в1 НДСВ участва в коалиция "Синя България". Коалицията печели 1,57% (33 613 гласа) и не влиза в Народното Събрание. На изборите за ЕП коалицията взима 1,24% (24 917 гласа).
В коалиция Синя България влизат следните десни, центристки и консерванивни партии: Консервативно обединение на десницата (КОД), Български демократичен форум, Движение демократично действие – Д3, Национално движение за стабилност и възход (НДСВ), Движение България на гражданите, Консервативна България (бивша НФСБ), Радикалдемократическа партия в България, Земеделски народен съюз и Българска нова демокрация. Решение за подкрепа взе и ръководството на БЗНС. Общо 10 партии и няколко сдружения.