davidanugraha/M4-RAG huggingface dataset:
पतनियंत्रण

१.पतनियंत्रण (credit control)
पतनियंत्रण म्हणूनही मध्यवर्ती बँक कार्य करीत असते. मध्यवर्ती बँक स्वतः चलननिर्मिती करीत असल्याने तीच पत पैशाचे प्रभावीपणे नियंत्रण करू शकते.
मध्यवर्ती बँक पतनियमन करते. त्यासाठी संख्यात्मक आणि गुणात्मक साधने वापरते. मध्यवर्ती बँक चलनविषयक धोरणाशी संबंधित पतनियंत्रणाचे काम करते. पतनियंत्रण म्हणजे ‘ पत व्यवहाराची एकूण व्यवहाराशी सांगड घालणे होय."
भारतीय रिझर्व्ह बँक कायदा १९३४ आणि बँकिंग विनिमय कायदा १९४९ अन्वये, भारतीय रिझर्व्ह बँकेला पतनियंत्रणाच्या पद्धती ठरविण्यासाठी कायदेशीर अधिकार देण्यात आले. आहेत. अर्थव्यववस्थेत स्थैर्य निर्माण करणे या कामाबरोबर भारतीय रिझर्व्ह बँक चलनपुरवठा आणि बँक पतपुरवठा दोन महत्त्वाच्या विभागांवर लक्ष ठेवून असते.
१ बँकेच्या कर्जपुरवठ्यात नियमितता आणि नियंत्रण असावे. यासाठी रिझर्व्ह बँक असे नियम करत असते की, जेणेकरून त्यांना पतपुरवठा करणे सोइचे जाते.
२. ज्या वेळेला बँकेकडे खूप पैसे असतो, तेव्हा पतपुरवठा नियंत्रित करणे गरजेचे असते आणि ज्या वेळेला बँकेकडे पैसे / निधी नसतो तेव्हा मुद्रा – नीती शिथिल होते. उदा. रोखता निधीचे प्रमाण कमी होते आणि मुद्रा – बाजारात तरलता वाढते.
थोडक्यात याद्वारे चलन अतिवृधी व चलनघटक नियंत्रित केली जाते.
३. ज्या वेळेला एकत्रित बँक कर्ज नियंत्रित केले जाते तेव्हा खासगी क्षेत्राला जादा अर्थपुरवठा आणण्यावर बंधन आणले जाते.
केवळ व्यापारी बँकांवर रिझर्व्ह बँकेचे हे पतनियंत्रणाचे हत्यार चालते, असे नाही. हे नियंत्रण सर्व वित्तीय संस्थांना लागू आहे. पतनियंत्रणासाठी रिझर्व्ह बँकेकडे सर्व प्रकारची पारंपारिक तसेच आधुनिक साधनांचा वापर करतात. तसेच ते व्यापारी बँकांना आपल्या कर्जविषयक धोरणात बदल करण्याचा आणि व्याजाच्या दरात बदल करण्यासंबंधी आदेश देऊ शकतात.
कॉसमॉस बँक

कॉसमॉस बँक तथा कॉसमॉस को-ऑपरेटिव्ह बँक लिमिटेड ही भारतीय सहकारी क्षेत्रातील एक मोठी बँक आहे. या बँकेची स्थापना १९०६ मध्ये झाली. बँक अनेक प्रकारच्या बँकिंग सेवा पुरविते.
या बँकेचे मुख्यालय पुणे येथे आहे.
एअरटेल पेमेंट्स बँक

एअरटेल पेमेंट्स बँक ही पब्लिक लिमिटेड कंपनी असून त्याचे मुख्यालय नवी दिल्ली, भारत येथे आहे. ही कंपनी भारती एअरटेलची सहाय्यक (सबसिडरी) कंपनी आहे. रिझर्व्ह बँक ऑफ इंडिया कडून पेमेंट्स बँक लायसन्स मिळवणारी ही भारतातील पहिली कंपनी आहे. ती देशातील पहिली थेट (डायरेक्ट) पेमेंट बँक बनली आहे. ११ एप्रिल २०१६ रोजी भारतीय रिझर्व्ह बँकेने एअरटेल पेमेंट्स बँकेस बँकिंग रेग्युलेशन ॲक्ट १९४९ च्या कलम २२ (१) अंतर्गत परवाना जारी केला. एअरटेल पेमेंट्स बँक ही भारती एअरटेल लिमिटेड आणि कोटक महिंद्रा बँक लिमिटेड यांचा संयुक्त उद्योग आहे. एअरटेल पेमेंट्स बँकेत कोटक महिंद्रा बँकेचा १९.९% हिस्सा आहे तर उर्वरित ८०.१% हिस्सा भारती एअरटेल लिमिटेड कडे आहे.
राष्ट्रीय शेती व ग्रामीण विकास बँक

कृषी व ग्रामीण गैर कृषी विभागाला वित्तपुरवठा करून ग्रामीण भारताचा विकास घडवून आणण्याच्या दृष्टीने संसदेच्या विशेष कायद्याने नाबार्डची स्थापना रिझर्व्ह बँक ऑफ इंडिया व भारत सरकारच्या मालकीने करण्यात आली, कृषी पतपुरवठयासाठी रिझर्व्ह बँकेचे कृषी पत विभाग व ग्रामिण नियोजन आणि पतकक्ष कार्यरत होते . तसेच रिझर्व्ह बँकेने १९६३ मध्ये कृषी पुनर्वित्तची स्थापना केली होती, १९७५ मध्ये रिझर्व्ह बँकेने कृषी पुनर्वित्त मंडळाचे रूपांतर कृषी पुनर्वित्त व विकास महामंडळ असे केले केले . १९७९ मध्ये अखिल भारतीय ग्रामीण पतपुरवठा पुनर्विलोकन समिती श्री.बी. शिवरामन यांच्या अध्यक्षतेखाली स्थापन करण्यात आली होती , या शिवरामन समितीच्या शिफारशीनुसार नाबार्ड कायदा १९८१ संसदेत पास करण्यात आला ,वरील कृषी पतविभाग ,ग्रामीण नियोजन आणि पतकक्ष व कृषी पुनर्वित्त व विकास महामंडळ यांच्या एकत्रीकरणातुन १२ जुलै १९८२ मध्ये भारतात नाबार्ड (इंग्लिश NABARD National Bank for Agriculture and Rural Development) या शिखर बँकेची स्थापना करण्यात आली .पूर्वी शेतकी व ग्रामीण पतपुरवठ्यासंबंधीची जी कामे भारतीय रिझर्व बँक करीत असे ती सर्व कामे नाबार्डकडे सोपविण्यात आली. ग्रामीण क्षेत्राचा सर्वांगीण विकास घडवून आणण्यासाठी आवश्यक असलेला वित्तपुरवठा करणारी नाबार्ड ही एकमेव शिखर संस्था आहे.
उद्दिष्टे
१) कृषी,लघुउद्योग ,कुटीरउद्योग ,ग्रामोद्योग ,हस्तद्योग ,व इतर ग्रामिण अर्थव्यवस्थाना वित्तपुरवठा होण्याच्या उद्देशाने पतनियोजन करणे.
२) ग्रामीण क्षेत्राला लघुमुदतीची व दीर्घमुदतीची कर्ज देणाऱ्या वित्तीय संस्थांना पुर्नवित्तपुवठा करणे .
३) भारत सरकारने निर्देशित एखाद्या वित्तीय संस्थेला प्रत्यक्ष कर्जपुरवठा करणे .
भांडवल
१) स्थापनेवेळी नाबार्डचे भांडवल १०० कोटी रु . होते नंतर ते २००० कोटी रु. करण्यात आले.
२) नाबार्डमध्ये सर्वाधिक भांडवल रिझर्व्ह बँकेचे होते अलीकडे रिझर्व बँकेने या भांडवलातील ७१.५%वाटा (१४३०कोटी रु. ) भारत सराकारकडे वर्ग केला आहे ,तर रिझर्व्ह बँकेकडे फक्त १% वाटा राहिला आहे.
नाबार्डचे मुख्यालय मुंबईत असून २८ प्रादेशिक कार्यालये व एक उपकार्यालय आहे , नाबार्डची ६ प्रशिक्षण केंद्रे कार्यारत आहेत . नाबार्डचा कारभार संचालकांच्या मंडळाकडून पाहिला जातो.नाबार्डच्या २ संलग्न संस्था नाबार्ड कंसल्टंसी सर्व्हिसेस आणि नाबर्ड फायनशिल सर्व्हिसेस कार्यरत आहेत
राज्य सरकार दोन संचालक नियुक्त करतात.
युनियन बँक ऑफ इंडिया

युनियन बँक ऑफ इंडिया ही एक भारतीय राष्ट्रीयीकृत बँक आहे. या बँकेची स्थापना १९१९ मध्ये झाली. १९६९ साली हिचे राष्ट्रीयीकरण झाले.
मुंबई येथे मुख्यालय असलेल्या या बँकेची ६३.४४% मालकी भारत सरकारकडे आहे. या बँकेकडे १३.४५ अब्ज अमेरिकन डॉलरची मालमत्ता आहे. या बँकेचे उद्घाटन म. गांधीजींच्या हस्ते ११ नोव्हेंबर १९१९ला झाले.
वचनचिठ्ठी

एका व्यक्तीने दुसऱ्या व्यक्तीस, ठराविक रक्कम,काही अटींच्या अंतर्गत, एका ठराविक दिवशी किंवा भविष्यात ठरवता येईल किंवा घेणाऱ्याने मागणी केलेल्या दिवशी देण्याचे, दिलेले लेखी वचन म्हणजे वचनचिठ्ठी होय. हे एक कायदेशीरदृष्ट्या मान्य असे दस्त आहे.
भारतीय रिझर्व्ह बँकेने छापलेल्या भारताच्या नोटा या वचनचिठ्ठी या प्रकारच्या आहेत. नोटेवर लिहिलेला मजकूर "मै धारक को सौ रुपये अदा करनेका वाचन देता हु ' हे पैसे देण्याचे वचन आहे.
वचनचिठ्ठी वर काही अटी नसतील तसेच विकता येणे शक्य असेल तर अश्या वचनचिठ्ठीला परक्राम्य संलेख (इंग्लिश : Negotiable Instrument) समजले जाते.
उधार घेतलेले पैसे ठराविक दराने परतफेड करण्याचे वचन देणाऱ्या दस्तऐवजास वचनचिठ्ठी (इंग्लिश : Promissory Note) असे म्हणतात. वचनचिठ्ठी हे न्यायालयात वैध असे प्रमाणक आहे. त्यामुळे कर्ज व्यवहार करताना बँक ऋणकोकडून वचनचिठ्ठी लिहून घेते
१) वचनचिठ्ठी मध्ये ऋणको आणि धनको असे दोनच पक्ष नोंदवले जातात
२) वचनचिठ्ठीवर एक किंवा अनेक ऋणको सही करू शकतात
३) वचनचिठ्ठीवर योग्य रकमेचा रेव्हेन्यू तिकीट लावणे गरजेचे आहे. अशा व्यवहारासाठी आवश्यक असे सरकारी कर मूल्य भरलेले नसेल तर व्यवहार वैध मानला जात नाही.
४) वचनचिठ्ठीवर रक्कम, कर्ज घेतल्याची तारीख, परतफेडीची तारीख, व्याजाचा दर, ऋणकोच्या स्वाक्षऱ्या स्पष्टपणे नोंदवल्या जाणे आवश्यक आहे.
५) कर्जाची मुदत संपल्यावर तीन वर्षेपर्यंत कर्ज वसुलीसाठी न्यायालयात दावा करता येतो. तीन वर्षे उलटण्यापूर्वी ऋणकोने नवी वचनचिठ्ठी सही करून दिली तर दावा करण्याची मुदत वाढते.
भारतीय चलन आणि महात्मा गांधी

भारतीय चलन आणि महात्मा गांधी ही भारतीय अर्थव्यवस्थेतील एक महत्त्वाची संकल्पना आहे.
भारतीय अर्थव्यवस्थेत विनिमयाचे साधन म्हणून नाणी आणि नोटा यांचा प्रामुख्याने वापर केला जातो. भारतीय चलनाच्या कागदी नोटांवर महात्मा गांधी यांचे चित्र छापलेले असते. महात्मा गांधी हे भारताचे राष्ट्रपिता म्हणून गौरविले जात असल्याने अर्थव्यवस्थेतील विनिमय प्रक्रियेत त्यांच्याबद्दलचा आदर दिसून येतो.
भारतीय नोटांवर इसवी सन १९६९ मध्ये सर्वप्रथम महात्मा गांधी यांच्या जन्मशताब्दीनिमित्त त्यांचे छायाचित्र प्रथम छापण्यात आले. या नोटांवर महात्मा गांधी बसलेल्या अवस्थेत आणि त्यांच्या मागे सेवाग्राम आश्रम असे चित्र छापण्यात आले.१९९६ साली सुरक्षिततेच्या कारणास्तव खास वैशिष्ट्ये असलेल्या नव्या नोटा छापण्यात आल्या, ज्यामध्ये चलनातील सर्व नोटांवर गांधीजींचे छायाचित्र छापण्यात आले. हे छायाचित्र म्हणजे गांधीजींचे स्मितहास्य असलेला त्यांचा चेहरा आहे. १९४६ मध्ये त्या काळातील ब्रिटिश अधिकारी फ्रेडरिक लॉरेन्स यांच्यासह काढलेल्या छायाचित्रातील केवळ चेहरा नोटांवर छापण्यात आला आहे.
भारताबाहेरही महात्मा गांधी यांची लोकप्रियता लक्षात घेता ब्रिटनमध्ये तेथील चलनावर महात्मा गांधी यांची प्रतिमा छापली जाणार आहे. आणि त्याविषयीचे काम सुरू आहे.
रामदास गांधी

रामदास गांधी (इ.स. १८९७ - १४ एप्रिल, इ.स. १९६९) हे महात्मा गांधींचा तिसरा पुत्र होते. हे भारताच्या स्वातंत्र्य चळवळीत सक्रिय होते. यांना पत्नी निर्मला गांधींपासून सुमित्रा गांधी, कनु गांधी आणि उषा गांधी अशी तीन अपत्ये झाली.
सेवाग्राम

सेवाग्राम हे महाराष्ट्रातील वर्धा जिल्ह्यातील गाव आहे.
येथे महात्मा गांधी यांचा सेवाग्राम आश्रम आहे. आहे. ३०० एकर जमिनीवर हा आश्रम वसलेला आहे. सेवाग्राममध्ये अनेक प्रकारच्या झोपड्या आहेत. त्यात स्वतः गांधी व त्यांचे सहकारी वास्तव्य करीत होते. त्यात गांधींची त्या काळातील जीवनशैली दिसून येते. तेथे असणारी बापू कुटी आणि बा कुटी प्रसिद्ध आहेत. सेवाग्राम येथे देशातूनच नव्हे तर परदेशातूनही लोक भेट द्यायला येतात. सेवाग्रामचे पहिले नाव सेगाव होते, पण महात्मा गांधींनी ते बदलून सेवाग्राम असे केले.
येथून जवळ पवनारला विनोबा भावे यांचा आश्रम आहे. सेवाग्राम हे भारतातील महाराष्ट्र राज्यातील वर्धा जिल्ह्यातील वर्धा तालुक्यातील एक गाव आहे.
येथील हवामान वर्षभर कोरडे असते. उन्हाळ्यात अतिउष्ण असते.हिवाळा व उन्हाळा हे दोन्ही ऋतू तीव्र असतात. उन्हाळ्यात दिवसाच्या व रात्रीच्या तापमानात मोठा फरक असतो.मे हा अतिउष्णतेचा आणि जानेवारी हा कडाक्याच्या थंडीचा महिना असतो. वार्षिक सरासरी पर्जन्यमान १०५ सेंमी पर्यंत असते.
kaji karanji, bhoge karanji,Wardha,tuljapur
१९३० मध्ये 'मिठाचा सत्याग्रह' करण्यासाठी साबरमती आश्रमातून आपल्या साथीदारासोबत गांधींनी 'दांडी यात्रा' काढली होती. स्वातंत्र्य मिळविल्याशिवाय आश्रमात परतणार नाही, असा त्यांचा संकल्प होता. ब्रिटिश सरकारने मिठावर लादलेल्या कराविरुद्ध गांधीनी गुजरातच्या समुद्रकिनाऱ्यावर दांडी येथे मीठ तयार केले. या सत्याग्रहानंतर त्यांना अटक करून पुण्याच्या येरवडा येथील तुरुंगात ठेवण्यात आले.
१९३३ मध्ये तरूंगातून बाहेर आल्यानंतर गांधीजीनी देशव्यापी हरिजन यात्रा काढली. तोपर्यंत स्वातंत्र्य न मिळाल्याने गांधीजी साबरमती आश्रमामध्ये परतले नाहीत. १९३४ मध्ये जमनालाल बजाज तसेच त्यांच्या साथीदारांच्या आग्रहास्तव महाराष्ट्रातील वर्धा जिल्ह्यातील मगनवाडी येथे गांधींनी वास्तव्य केले. त्यांनतर दोन वर्षांनी १९३६ मध्ये गांधीजी पहिल्यांदा मगनवाडीहून सेगाव (सेवाग्राम) येथे आले व तेथेच त्यांनी राहण्याचा निर्णय घेतला. गांधीजी आणि कस्तुरबा यांचासाठी आश्रमामध्ये छोटे घर बांधले. व जातिभेद मोडण्यासाठी हरिजन समाजातील महिलांना स्वयंपाकासाठी ठेवले. गांधीजीनी सेवाग्राममध्ये असताना अनेक महत्त्वाचे निर्णय घेतले.
महात्मा गान्धि यान्नि पुर्विचे शेगाव् असलेल्या गावाचे नाव बदलवुन् सेवग्राम् आसे थेवले
१९४२ मध्ये भारत छोडो आंदोलनची पहिली सभा सेवाग्राम आश्रमातच झाली होती.
सेवाग्राम आश्रमाच्या पश्चिमेला मुख्य रस्त्याच्या पलीकेडे 'महात्मा गांधी चित्र प्रदर्शन' आहे. त्यात गांधींचा संपूर्ण जीवनपट चित्राच्या माध्यमातून दर्शविण्यात आला आहे.
राजीव गांधी जीवनदायी आरोग्य योजना

राजीव गांधी जीवनदायी आरोग्य योजना ही भारत सरकारची योजना महाराष्ट्र सरकारच्या अखत्यारीत येते. ज्या लोकांचे वार्षिक उत्पन्न एक लाखापेक्षा कमी आहे आणि ज्यांच्याकडे पिवळे किंवा केशरी रेशन कार्ड आहे, अशा लोकांना या योजनेद्वारे दीड लाख रुपयांपर्यंत वैद्यकीय मदत मिळावी, अशी योजना आहे. त्यासाठी महाराष्ट्र सरकार प्रत्येक कुटुंबामागे वर्षाला ३३३ रुपये देते. जुलै २०१२मध्ये ही योजना अमरावती, गडचिरोली, धुळे, नांदेड, मुंबई, रायगड आणि सोलापूर या जिल्ह्यांत सुरू झाली असे सांगितले जाते.
नागपूर जिल्ह्यात २१ नोव्हेंबर २०१३ या दिवशी गाजावाजा करून ही योजना सुरू करण्यात आली. सोनिया गांधी यांच्या हस्ते आणि महाराष्ट्राचे मुख्यमंत्री पृथ्वीराज चव्हाण यांच्या उपस्थितीत शकुंतला भगत यांना या योजनेत समाविष्ट केल्याबद्दलचे कार्ड देण्यात आले.
शकुंतला भगत यांचे वाडी परिसरात आठ खोल्यांचे आलिशान घर असून त्या खोल्यांपैकी सहा खोल्या त्यांनी भाड्याने दिल्या आहेत. त्यांच्या घरी दिवाण, टीव्ही, फ्रीज, लाकडी सोफा, पलंग, सुसज्ज स्वयंपाकघर, गॅस सिलिंडराण इतर सर्व जीवनावश्यक वस्तू आहेत. त्यांच्या घरी वातानुकुलित यंत्रेही लावलेली आहेत. शकुंतला भगत यांचा दोन मुले, दोन सुना, नातवंड असा परिवार आहे. एका मुलाचा ट्रान्सपोर्टचा व्यवसाय असून त्याच्याकडे दोन ट्रक्स आहेत. दुसरा एका खासगी कंपनीत नोकरीला असून त्याचे उत्पन्नही चांगले असल्याचे समजते.
शकुंतला भगत या लाभार्थीच्या निवडीमुळे, केंद्र सरकारच्या किंवा राज्य सरकारच्या ह्या आणि अशा अनेक योजनांचा फायदा गोरगरिबांना न होता, काँग्रेस पक्षाशी संबंधित श्रीमंतांनाच मिळत असल्याचे चित्र स्पष्ट होत आहे.
पिंपरी महापालिकेच्या सर्वच रुग्णालयांत ’जीवनदायी’ योजना १ मे २०१४ रोजी सुरू होणार होती. पण कुठलेही आदेश मिळाले नसल्याने ही योजना सुरू करता आली नसल्याचे रुग्णालयांतील कर्मचाऱ्यांनी सांगितले. (संदर्भ - पिंपरी-चिंचवड सकाळ ३ मे २०१४)
महाराष्ट्रातील राजीव गांधी जीवनदायी आरोग्य योजना ही सरकारी योजना ३१ ऑक्टोबर २०१६ रोजी बंद होणार असून तिच्या जागी १-११-२०१६पासून महात्मा फुले जन आरोग्य योजना सुरू होणार आहे.
पहा : गांधी नावाच्या संस्था
वैष्णव जन तो

वैष्णव जन तो हे एक प्रसिद्ध गुजराती हिंदू भजन आहे , कवी नरसी मेहता यांनी इसवी सनाच्या पंधराव्या शतकात ते लिहिले . हे भजन गुजराती भाषेत लिहिले गेले आहे. हे भजन वैष्णव जनांचे (विष्णू देवाचे उपासक व पूजक यांचे) गुण व त्यांची लक्षणे सांगते .
ह्या भजनाचा समावेश महात्मा गांधींच्या रोजच्या प्रार्थनेमध्ये असल्याने हे भजन लोकप्रिय झाले आहे. महात्मा गांधी यांनी अंगिकारलेल्या जीवन आणि कार्य तत्त्वज्ञानाचे वर्णन या भजनात आहे. त्यामुळे महात्मा गांधी यांच्या राष्ट्रकार्याचे स्मरण करताना या भजनाचा समावेश केला जातो.
डॉ. बाबासाहेब आंबेडकर संशोधन व प्रशिक्षण संस्था

डॉ. बाबासाहेब आंबेडकर संशोधन व प्रशिक्षण संस्था (बार्टी) (इंग्रजी: Dr. Babasaheb Ambedkar Research and Training Institute / BARTI) ही पुण्यातली एक शैक्षणिक संस्था आहे. डॉ. बाबासाहेब आंबेडकर समता विचारपीठाची स्थापना दि. २९ डिसेंबर १९७८ रोजी मुंबई येथे करण्यात आली आणि नंतर याचे नामकरण डॉ. बाबासाहेब आंबेडकर संशोधन व प्रशिक्षण संस्था असे करण्यात आले. ही संस्था मुंबई येथून सन १९७८ मध्ये पुणे येथे स्थलांतरीत करण्यात आली. संस्थेस दि. १७ ऑक्टोबर २००८ रोजी महाराष्ट्र शासनाकडून स्वायत्त संस्थेचा दर्जा प्रदान करण्यात आला, संस्थेमार्फत विविध उपक्रम राबविण्यात येत असून यामध्ये अधिकारी कर्मचारी यांचे प्रशिक्षण, लोक प्रतिनिधी यांचे प्रशिक्षण, योजनांचे सर्वेक्षण आणि मूल्यमापन, संशोधन, विविध स्पर्धा परीक्षाचे प्रशिक्षण, हॉर्टीकल्चर प्रशिक्षण इत्यादी होते.
या शिक्षणसंस्थेतर्फे इ.स. २०१३ पासून दरवर्षी डॉ. बाबासाहेब आंबेडकर आणि अन्य थोर समाजसुधारकांशी निगडित असलेल्या बाबींवर संशोधन करू इच्छिणाऱ्या अनुसूचित जाती आणि अनुसूचित जमातींच्या ४०० विद्यार्थ्यांना, एम-फिल/पीएचडी करण्यासाठी फेलोशिप दिली जाते. डॉ. बाबासाहेब आंबेडकर, महात्मा जोतीराव फुले, क्रांतिज्योती सावित्रीबाई फुले, छत्रपती शाहू महाराज यांच्या नावे या नॅशनल रिसर्च फे‍लोशिप्स आहेत.
२०१६ सालापासून संत गाडगेबाबा व लोकशाहीर अण्णा भाऊ साठे यांच्या नावेही फेलोशिप दिल्या जाणार आहेत.
या फेलोशिपसाठी बार्टीतर्फे वेळोवेळी जाहिराती प्रसिद्ध करून अर्ज मागविण्यात येतात. सर्व उमेदवारांची चाचणीद्वारे निवड केली जाते. निवड झालेल्या उमेदवारांना पहिल्या दोन वर्षांसाठी प्रती महिना २५ हजार रुपये मानधन दिले जाते. त्यापुढील तीन वर्षांसाठी २८ हजार रुपये मानधन दिले जाते. त्याबरोबर अन्य भत्तेही दिले जातात. अनुसूचित जातीतील विद्यार्थ्यांना योग्य मार्गदर्शक मिळत नसल्याने संशोधनाच्या क्षेत्रात ते मागे पडतात. त्यामुळे बार्टी हा फेलोशिप कार्यक्रम राबविते.
फूलबसन बाई यादव

फूलबसन बाई यादव (जन्म : धनगांव, राजनांदगाव, छत्तीसगड-भारत, ५ डिसेंबर, १९६९; - ) या एक भारतीय समाजसेविका आहेत. यादव यांचे लग्न दहाव्या वर्षीच लावून देण्यात आले व त्यांनी सातव्या इयत्तेनंतर शाळा सोडली होती.
या मां बमलेश्वरी जनहित करे समिती या संस्थेच्या संस्थापिका असून त्याद्वारे त्या छत्तीसगढमधील गरीब व दलित महिलांची मदत करतात. या संस्थेचे अंदाजे २,००,००० सदस्य असून दरमहिना दोन रुपये वर्गणी घेऊन त्यांनी १५ कोटी रुपये उभे केले आहेत. ही संस्था हे पैसे लसीकरण, बालसंगोपन केंद्र आणि इतर अनेक समाजसेवी उपयोगांसाठी वापरते.
List of deputy governors of the Reserve Bank of India

The deputy governor of the Reserve Bank of India is the second most senior executive of the Reserve Bank of India after its governor. Since its establishment in 1934 by the government of India, the RBI has had 63 deputy governors. Currently the rank of deputy governor is equivalent to the rank of secretary to the govt. of India.
The term of office typically runs for three years and can, in some cases, be extended for another two years.
The inaugural officeholder was James Braid Taylor, while K J Udeshi holds the unique distinction of becoming the first female deputy governor of the Reserve Bank of India.
Currently there are four incumbent deputy governors of the Reserve Bank of India
Mahatma Gandhi Series

The Gandhi Series of banknotes are issued by the Reserve Bank of India (RBI) as the legal tender of Indian rupee. The series is so called because the obverse of the banknotes prominently display the portrait of Mahatma Gandhi. Since its introduction in 1996, this series replaced all Lion Capital Series banknotes issued before 1996. The Reserve Bank of India (RBI) introduced the series in 1996 with ₹10 and ₹500 banknotes.
As of 10 November 2016, the RBI issues banknotes in this series in denominations from ₹5 to ₹100. Printing of five-notes, which had stopped earlier, restarted in 2009. On 8 November 2016, the ₹500 and ₹1000 banknote denominations of this series were demonetised and the new Mahatma Gandhi Series of banknotes were revealed in denominations of ₹500 and ₹2000, intended to replace this series.
The following features are included in the notes.
Each banknote has its amount written in 17 languages. On the obverse, the denomination is written in Hindi and English. On the reverse is a language panel which displays the denomination of the note in 15 of the 22 official languages of India. The languages are displayed in alphabetical order. Languages included on the panel are Assamese, Bengali, Gujarati, Kannada, Kashmiri, Konkani, Malayalam, Marathi, Nepali, Odia, Punjabi, Sanskrit, Tamil, Telugu and Urdu.
Mahatma Gandhi New Series

The Mahatma Gandhi New Series of banknotes are issued by the Reserve Bank of India (RBI) as the legal tender of the Indian rupee (₹), intended to replace the Mahatma Gandhi Series of banknotes. Announced on 8 November 2016, it followed the demonetisation of ₹500 and ₹1000 banknotes of the original Mahatma Gandhi Series. Similar to the preceding series of banknotes, the obverse of the Mahatma Gandhi New Series banknotes also prominently displays the portrait of Mahatma Gandhi. The logo of Swachh Bharat Abhiyan is also printed on the back of the banknotes of this series.
The first banknotes issued in the New Series were the denominations of ₹500 and ₹2000, and are in circulation since 10 November 2016. While the ₹500 note is still being printed, the ₹2000 note was last issued date 2017.
The RBI announced on 18 August 2017 that it would soon issue a new ₹50 note. The RBI announced the specifications of the new denomination of the ₹200 note in the Mahatma Gandhi New Series, bearing the signature of Dr. Urjit R. Patel, Governor of the Reserve Bank of India, on 25 August 2017.
The Reserve Bank of India has also issued ₹10 denomination banknotes in the Mahatma Gandhi New Series. The new denomination has on the reverse a motif of the Sun Temple in Konark, depicting the country's cultural heritage. The base colour of the note is Chocolate brown.
The RBI announced on 19 July 2018 that it would shortly issue a new ₹100 note. The new denomination has on the reverse a motif of the Rani Ki Vav (the Queen's Stepwell), a UNESCO World Heritage site in Patan in Gujarat, depicting India's cultural heritage. The base colour of the note is Lavender.
The Reserve Bank of India announced on 26 April 2019 that it would shortly issue a new ₹20 note. The new denomination has on the reverse a motif of Ellora Caves, a UNESCO World Heritage site in Aurangabad district, Maharashtra, depicting India's cultural heritage, continuing with the theme in the Mahatma Gandhi New Series banknotes.
In May 2023, the Reserve Bank of India announced its decision to withdraw the ₹2,000 notes from circulation. Until 30 September 2023 they could be exchanged (to a maximum of 20,000 ₹ in any single transaction) or deposited in bank accounts. Despite these measures, the notes remain legal tender.
The security features of the Mahatma Gandhi New Series banknotes are as follows:
Each banknote has its amount written in 17 languages. On the obverse, the denomination is written in English and Hindi. On the reverse is a language panel which displays the denomination of the note in 15 of the 22 official languages of India. The languages are displayed in alphabetical order. Languages included on the panel are Assamese, Bengali, Gujarati, Kannada, Kashmiri, Konkani, Malayalam, Marathi, Nepali, Odia, Punjabi, Sanskrit, Tamil, Telugu and Urdu.
Indian 5-rupee note

The Indian 5-rupee note (₹5) is the second smallest Indian note in circulation. The Reserve Bank of India introduced the 5 rupee banknote as part of the Mahatma Gandhi Series in 1996. The printing of notes in the denominations of ₹5, however, has been discontinued as these denominations have been coinised but still these notes are valid legal tender in India.
As like the other Indian rupee banknotes, the ₹5 banknote has its amount written in 17 languages. On the obverse, the denomination is written in English and Hindi. On the reverse is a language panel which displays the denomination of the note in 15 of the 22 official languages of India. The languages are displayed in alphabetical order. Languages included on the panel are Assamese, Bengali, Gujarati, Kannada, Kashmiri, Konkani, Malayalam, Marathi, Nepali, Odia, Punjabi, Sanskrit, Tamil, Telugu and Urdu.
List of Indian state emblems

India is a country in South Asia. It is made up of 28 states and 8 union territories. Most of the states and union territories of India have their own state emblem, seal or coat of arms which is used as an official governmental symbol, while four states and five union territories continue to use the National Emblem of India for official purposes.
Some of the autonomous administrative divisions established by the Sixth Schedule of the Constitution of India have adopted their own symbols.
Emblem of Karnataka

The Emblem of Karnataka is the official state emblem of the State of Karnataka, India. It is based on that of the Kingdom of Mysore, and is carried on all official correspondences made by the Government of Karnataka.
The state emblem has a red shield charged with a white two-headed bird, Gandabherunda bordered in blue. The crest depicts the Lion Capital of Ashoka (also used as the emblem of the Government of India), on a blue circular abacus with a blue frieze carrying sculptures in high relief of a galloping horse on the left, a Dharmachakra in centre, a bull on the right, and the outlines of Dharmachakras on the extreme left and right as part of Sarnath's Ashoka Pillar. The shield is flanked on either side by red-maned, yellow lion-elephant indicating the auspicious mythological character Gajakesari, a hybrid form of two wise and powerful animals Lion and Elephant - a mythical creature believed to be auspicious and indicate strength, authority, and intelligence. The power of Gajakesari is believed to be upholders of stronger righteousness and spells much abundance and bliss. It also refers to the fortunate momentum or energy in Hindu astrology. A person having 'Gajakesari Yoga' in his astrology chart is believed to be conquering the world as per Hindu belief, same referring to a kingdom which justifies all characteristics of a conqueror standing on a green, leafy compartment. Below the compartment lies written in stylized Devanāgarī, the national motto of India, "सत्यमेव जयते" (Satyameva Jayate, Sanskrit for "Truth alone triumphs").
The Government of Karnataka can be represented by a banner that depicts the emblem of the state on a white background. A flag was proposed in 2018 but was not formally adopted. The unofficial Kannada flag is also in use.
Emblem of Telangana

The Emblem of Telangana is the state emblem of Telangana in South India. The arms has the Kakatiya Kala Thoranam in the middle, and the Charminar inside it and bordered in green.
The emblem is a circular seal consisting of the Kakatiya Kala Thoranam and Charminar with the Sarnath Lion Capital above. It has "Telangana Prabhutvamu" in Telugu."Government of Telangana" in English and "Telangana Sarkar" in Urdu and Satyameva Jayate is written in Sanskrit.
The emblem was designed by painter, Laxman Aelay. It was adopted on 2 June 2014 after the newly formed government headed by K. Chandrashekar Rao adopted it. It was the first file to be signed by him after swearing in. Initially, Charminar was not included.
Initially the national motto was written below the emblem. Naresh Kadyan, Abhishek Kadyan, and Sukanya Kadyan complained to the government about the alleged insult of the Emblem without the motto. The Sarnath Lion Capital, when used in heraldry, is required to have the words Satyameva Jayate underneath it, as per the State Emblem of India (Prohibition of Improver Use) Act, 2005, which the new logo violated when it was first released. The emblem was corrected with an amendment approved by the Government of Telangana on 25 June 2014 made by Laxman Aelay, by moving the Satyameva Jayate below the Sarnath Lion Capital, complying with the national norm.
The Government of Telangana can be represented by a banner displaying the emblem of the state on a white field.
AIB (NI)

AIB (NI) (formerly known as First Trust Bank) is a commercial bank in Northern Ireland that is part of Allied Irish Banks's UK subsidiary AIB Group (UK) plc. It is one of the Big Four banks in Ireland. The bank was created in 1991 when TSB Northern Ireland merged with the AIB Group's other interests. The bank can trace its existence back to 1816 with the founding of the Belfast Savings Bank. The bank was one of the four banks that issued Pound Sterling banknotes in Northern Ireland until February 2019; First Trust notes are no longer legal currency since 30 June 2022. Allied Irish Banks confirmed plans to sell off the bank in April 2010 as part of plans to raise capital, however these plans were subsequently shelved and instead the bank announced investment plans starting in 2014. The bank traded as First Trust Bank in Northern Ireland until November 2019.
Allied Irish Banks' UK division, with total assets of €15.1 billion (approx £10 billion), operates in two distinct markets, Northern Ireland and Great Britain (where it operates as Allied Irish Bank (GB)), with different economies and operating environments. AIB Group (UK) p.l.c., registered in the UK and regulated by the Financial Conduct Authority and the Prudential Regulation Authority, operates as the legal entity for the division.
In common with the other Big Four banks of Northern Ireland, First Trust Bank retained the right to issue its own banknotes, though production ceased on 30 June 2020. These are pound sterling notes backed by their value in Bank of England notes, and should not be confused with banknotes of the former Irish pound.
Earlier note issues by the bank were made under the bank's previous names: the Provincial Bank of Ireland Ltd. (to 1976), Allied Irish Banks Ltd. (1977–1986), and Allied Irish Banks PLC (1987–1993).
First Trust Bank's final issue of notes depicted two generic people, one male, one female. They appear as children on the £1 and £5 notes, as middle-aged on the £10 and £20, and finally as elderly on the £50 and £100. The obverse designs generally feature images associated with the Spanish Armada, commemorating the wrecking of 24 Armada ships off the coast of County Antrim in 1588:
A £5 note featuring Dunluce Castle on the obverse and a £1 note also featuring the Girona were issued by the Provincial Bank of Ireland and by AIB, but have not been issued by First Trust Bank.
In February 2019, First Trust Bank ceased issuing its own banknotes in circulation and replaced them with Bank of England banknotes as they are withdrawn from circulation. First Trust Bank notes could continue to be used until 30 June 2022, after which time they ceased to be legal currency but can still be paid into bank accounts, or exchanged for Bank of England notes at branches of AIB (NI).
Kjøtt

Kjøtt er muskel- og fettvev hos mennesker og dyr.
I dagligtale refererer det oftest til muskel- og fettvev i slaktede dyr slik det selges som mat for mennesker. Rødt kjøtt er kjøtt fra dyr som svin, storfe, sau og geit, men også viltkjøtt fra bjørn, villsvin, rådyr, hjort og elg med mer. Hvitt kjøtt er kjøtt fra dyr som kylling, kalkun og høns.
Ifølge Kjøtt- og fjørfebransjens Landsforbund og Norsk Kjøtt er kjøtt definert som skjelettmuskulatur og mellomgulv med tilhørende fett og bindevev. Kjøtt finnes i tusenvis av varierende typer og fasonger, men de mest vanlige kjøttsortene i Europa og Vesten er kjøtt fra storfe, svin og forskjellige typer fugler.
Både hvitt og rødt rent kjøtt inneholder lite fett og har begge et høyt innhold av en rekke livsnødvendige næringsstoffer. Kjøtt er en viktig kilde til protein, A- og B-vitaminer og til mineralstoffene sink, selen og jern. Det norske Helsedirektoratet anbefaler at et moderat inntak av magre kjøttprodukter kan derfor med fordel inngå i kostholdet. Fettinnhold og fettsyresammensetningen er imidlertid ulik i de to kjøttypene. Fettet i rødt kjøtt (kjøtt fra drøvtyggere som lam og storfe) har en større andel mettede fettsyrer enn fettet i hvitt kjøtt (fjørfe- og svinekjøtt). Derfor mener man at fettet i hvitt kjøtt har en gunstigere fettsyresammensetning enn rødt kjøtt.
Kjøtt fra storfe, hest, småfe og svin kan i Norge ha maksimum 25 % fett og 25 % bindevev. Kjøtt fra fjørfe, kanin m.v. kan maksimalt ha 15 % fett og 10 % bindevev. Mekanisk utbenet kjøtt (MUK) inngår ikke kjøttdefinisjonen.
I 2020 ble det produsert 240 950 tonn kjøtt i Norge.
Ansvaret for kjøttvarenes kvalitet og helsemessige sikkerhet ligger i første omgang hos den som har produsert varen. Produsenten skal på bakgrunn av sin kjennskap til produktet og hvordan det er produsert, fastsette riktig holdbarhetsdato. Produsenten har også ansvar for å gi forbrukerne informasjon om (oppbevaringsbetingelser). Det er imidlertid forbrukers ansvar å håndtere varen i tråd med informasjonen fra produsenten etter at varen er kjøpt, forhold som eks kjøletemperatur er avgjørende for at varen skal ha den holdbarheten som er angitt på pakken.
Kjøtt er lett bedervelige matvarer som skal merkes med «siste forbruksdag», ikke «best før». Det skal også være merket med oppbevaringsinformasjon/oppbevaringsanvisning. Kjøttprodukt skal merkes slik at en i størst mulig grad kan se hvilke råvarer de er fremstilt av og/eller hvilke produkt de tilhører. De må ikke ha navn som gjør at de kan forveksles med andre kjøttprodukter.
For storfekjøtt gjelder det spesielle regler for opprinnelsesmerking. Dersom varen er merket med «Opprinnelse Norge» betyr det at dyret er født, oppdrettet og slaktet i Norge. Dersom importert kjøtt kvernes til kjøttdeig i en butikk i Norge er det ikke lov å kalle produktet «norsk kjøttdeig» eller merke produktet med norsk flagg.
Tabellen under viser forbruket av utvalgte kjøttyper antall konsumerte kilo per innbygger, i utvalgte vestlige land i 2002.
Norsk landsvin

Norsk landsvin (L) er den mest betydningsfulle griserasen i norsk slaktegrisproduksjon. Rasen er også den eldste griserasen i Norge. Den stammer fra det opprinnelige norske svinet.
Det har vært drevet systematisk avl på norsk landsvin siden begynnelsen av 1960-tallet. Fra 1980 og framover har det foregått innkryssing av svensk landrase for å styrke stammen. I dag er norsk landsvin regnet som et av de beste avlssvinene i hele verden, og Norsvin driver utstrakt eksport av gener og sæd til andre land.
Norsk landsvin er nærmest hvit å se til, har lang rygg, et relativt lite hode med hengeører. Den er kjent som en gris som har god fôrutnyttelse, vokser hurtig, gir store kull og velsmakende magert kjøtt. I norsk griseavl inngår den både på mors og farssiden. Den kalles gjerne også en kombinertrase, fordi den brukes både for sine produksjons- og fruktbarhetsegenskaper.
Norsk landsvin inngår således også som en betydningsfull gris i en rekke blandingsraser, for eksempel i såkalt noroc. Kjøttet fra denne griseblandingen kalles «edelgris» og er utviklet av Gilde Norsk Kjøtt. Kjøttet består av 50% norsk landgris, 25% norsk yorkshire og 25% duroc.
Gilde Norsk Kjøtt

Gilde er et registrert varemerke som eies av selskapet Nortura SA.
Opprinnelig var Gilde et varemerke for den nordnorske varianten av det daværende Norges Kjøtt og Fleskesentral. Nord-Norges Salgslag brukte Gilde som varemerkenavn på sine produkt helt til 1964, da hele kjøttsamvirket tok navnet i bruk.
Gilde Norsk Kjøtt BA og Prior Norge BA fusjonerte høsten 2006 og dannet konsernselskapet Nortura BA etter at Stoltenberg-regjeringen opphevet Konkurransetilsynets forbud mot denne sammenslåingen.
Bjerka

Bjerka (muligens Bearhkoe på sørsamisk) er et tettsted i Hemnes kommune på Helgeland i Nordland. Tettstedet ligger ved utløpet av elva Røssåga i vest og utløpet av Bjerkaelva i øst. Det ligger ca. 10 kilometer nord for Korgen og 31,1 kilometer kjøreavstand sørvest for byen Mo i Rana (23,2 km i luftlinje).
Tettstedet har 474 innbyggere per 1. januar 2023.
E6 og Nordlandsbanen passerer forbi Bjerka.
Tettstedet Bjerka er oppkalt etter elven Bjerka.
Dette er en 48 kilometer lang elv, som kommer fra Gresvatnet på grensen til Sverige. Den løper gjennom Kjennsvatnet og Stormålvatnet og munner ut i fjordarmen Sørfjorden.
Gammelnorsk *Bjarka betyr «bjørkeelva» eller «elva som renner gjennom bjørkeskogen». Navnet kan også bety «den hvite», «den lyse», og brukes om elver med lyse bunnforhold. Jmf. bygden Bleikvasslia, som er oppkalt etter Bleikvatnet.
Gårdene Storebjerka, Little-bjerka og Bjerkadalen er også oppkalt etter elven.
Bjerka stasjon er et stoppested på Nordlandsbanen som åpnet 20. februar 1942. Den 1. januar 2007 opphørte det manuelle billettsalget på Bjerka stasjon, og stasjonen ble ubemannet.
Nortura Region Nord – tidligere Gilde Norsk Kjøtt – har et slakteri på Bjerka.
Ribbe, ribbe, fattigmann

Ribbe, ribbe, fattigmann er en norsk musikalsk humorprogram som ble sendt på NRK Fjernsyn i 1963. Manus er ved August Mauritzen. Programmet handlet om hva som skjer når en sindig pappa og en nysgjerrig liten datter drar til byen for å oppleve juleutstillingene. Handlingen er lagt opp som et moderne juleeventyr, midt mellom revy og musikal.
Programmet ble sendt 21. desember 1963.
Ribbein

Ribbeina (Latin: Costa) betegner de bueformede ben som omkranser, og sammen med brystbenet utgjør brystkassen (latin: thorax). Hos menneske finner man totalt 24 ribben, 12 på hver side, med mulighet for variasjon, i det noen mennesker har et par fler eller færre. Hos de fleste dyr (vertebrata) beskytter ribbena lunger, hjerte og andre indre organer. For noen dyr utgjør ribbena beskyttelse og støtte for hele kroppen (slanger), mens andre dyr har begrenset beskyttelse pga. mindre antall.
Mennesker av begge kjønn har vanligvis 12 par ribben. Unntak i begge retninger er kjent. De syv øverste er festet til både ryggradsknokler (thorax-delen av ryggraden) og brystben. De tre neste parene benevnes falske, siden de bare er løselig hengslet til brystbenet, mens de to siste kalles flytende, og ender løselig nær brystbenet.
Brysthulen er skilt fra magen ved mellomgolvet, som er en muskel som kontrollerer pusten ved å trekke seg rytmisk sammen og utvide seg.
Hos pattedyr ser man ribbena som en del av brystkassen. Fosterutviklingen viser imidlertid anlegg til ribbein langs nesten hele ryggraden før de tilbakedannes.
Noen reptiler har ribben nesten helt fra hode til slutten av bukhulen. Denne ordningen har de felles med fisk.
Skilpadder har fått sine ribbein og ryggsøyle omdannet til et skjold, der brystbeinet utgjør bukskjoldet.
Noen fiskearter har mere enn ett ribbein festet til hvert ledd i ryggsøylen. Den mest kjente arten her er sild. Ikke alle fiskearter har samme ordningen.
I Bibelens skapelsesberetning inngår at Eva ble skapt av ett av Adams ribben. Siden en ikke kan se noen mangel av ribben hos dagens hannkjønn, kan en fastslå med stor sikkerhet at mankoen ikke har vært arvelig.
Svineribbe

Svineribbe, ofte kalt ribbe, er en tradisjonsrik matrett (fra svin) som er vanlig til jul i Norge, i Danmark som ribbenstek. Ribbe spilte også en viktig rolle i det før-kristne vinterblotet. I norrøn mytologi ble stykker fra grisen Særimne spist hver dag, og like raskt som sidestykkene ble skåret ut, vokste nye frem.
Ordet ribbe er en kortform av ribbensstek. Ribbe kan også referere til sidekjøtt fra sau, og da gjerne med betegnelsen fåreribbe, men mer utbredt er nok betegnelsen pinnekjøtt.
Det anslås at ribbe er julaftensrett i ca. 60% av norske hjem, med tyngdepunkt på Østlandet. Ribbekonsumet ved juletider i Norge ca. 3 000 000 kg.
Ribbe skjæres fra den benholdige delen av siden. Både forpart og midtstykke av svin nyttes. Ribbe skjæres på en rekke forskjellige måter. Felles for de tre mest brukte ribbetypene i dagens norske matbilde, er at svoren normalt er med - og at sprø svor er en viktig del av et vel tilberedt ribbemåltid. Tidligere, da slaktegrisene var fete, var sprø svor en naturlig konsekvens av tilberedningen. Med dagens magre, norske slaktegriser, må mange ty til forskjellige triks for å oppnå det ønskede resultatet.
Tynnribbe er den klassiske formen for ribbe, hvor kotelettkammen er skåret fra. Midtribbe skjæres slik at kotelettraden er med. Da får man en rett med mer rent kjøtt, men som også krever noe lengre steketid. I familieribbe, en relativt ny betegnelse, er det meste av kotelettbenet/-raden fjernet, men sidekammen beholdt, slik at man får et kjøttstykke med jevnere tykkelse, som krever kortere steketid og som er lettere å skjære opp. Betegnelsen høyribbe er ikke lenger i bruk, men betegner et bryststykke som er tatt ut bak nakkekammen.
Ribbe serveres gjerne sammen med surt og søtt tilbehør, blant dette er surkål, rødkål eller rosenkål. Annet viktig følge kan være medisterpølser, julepølse, sosisser, medisterkaker, tyttebærsyltetøy, stekte eplebåter, svisker og poteter. Viktigst av alt er kanskje sausen, som kan være alt fra en ren sjysaus (ribbefett), til en jevnet saus med smakstilsetninger som einer- eller tyttebær, rødvin, geitost eller andre smaksbærere og krydderier som er viktige for den enkelte slekts komplette julelykke. Det bør beregnes minimum 300 gram ribbe per person om den skal spises som middag.
Det er vanlig å drikke akevitt til, f.eks Gammel Opland eller Gammel Reserve, likeledes øl, eller vann med salter.
Den tradisjonelle sprø svoren på ribba skyldes to kjemiske prosesser: For det første polymeriserer fettet når temperaturen overstiger 180°C. Dette vil si at flere fettmolekyler danner større molekyler ved å lenke seg sammen. I tillegg denatureres proteinene i svoren når de utsettes for høy varme, altså trekker vannet ut av svoren og proteinstrukturen blir mye tettere.
Ut over selve sprøheten fører maillardreaksjonen til at svoren brunes alt fra 120°C og oppover.
(en) Pork bellies – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Wenche Andersen

Wenche Andersen (født 1954) er en norsk kokk, kostholdsøkonom og matskribent. Hun er mest kjent som fjernsynskokk i på God morgen Norge på TV 2, et program hun har deltatt i siden 1994. Tidligere har hun arbeidet som freelance-jounalist med matlaging som spesialfelt.
Andersen har fagbrev som kokk fra 1976, i tillegg til at hun studerte to år ved Statens skole for kostholdsøkonomer. Hun har vært kjøkkensjef og husmor ved flere institusjoner, og fra 1980 til 1986 arbeidet hun som fagkonsulent ved Opplysningskontoret for kjøtt.
Hun har vært forfatter, medforfatter, redaktør og oversetter av en rekke kokebøker, i tillegg til at hun har vært fast bidragsyter i Kvinner og Klær, Mat & Drikke og Matlyst. Under fagmessen Buffet i Stavanger i 2003 fikk hun prisen «Årets matformidler 2002». I 2004 fikk hun Ingrid Espelid Hovigs matkulturpris og høsten 2006 ble hun utnevnt som nordisk matambassadør i prosjektet Ny Nordisk Mat, som skulle gå over tre år og skape internasjonal oppmerksomhet rundt nordisk mat og nordiske mattradisjoner. Hun ble tildelt hedersprisen under Gullruten 2017.
Hun hadde også en liten rolle i julekalenderen Nissene i bingen på TVNorge som seg selv.
Jorddunstfestivalen

Jorddunstfestivalen er en musikkfestival som arrangeres på Frøya i Trøndelag. I 2012 planlegges arrangementet for syvende gang. Festivalen kom i stand som en reaksjon på det arrangørene så på som forflatningen av det regionale musikktilbudet. I utgangspunktet skulle festivalen tjene et enkelt formål, ved å gi ungdom i alle aldre et musikktilbud utenom det man så som mainstream-musikk. Etterhvert har også Jorddunstfestivalen begynt å spille en rolle for ungdoms identitet, trivsel og bolyst på Frøya og Hitra.
Festivalen arrangeres på frivillig basis, og et eventuelt overskudd skal alltid brukes til å høyne kvaliteten året etter. Jorddunstfestivalen jobber for at unge band fra hele Trøndelag skal få en scene å spille på, gjennom prosjektet Ungdunst. I denne forbindelse samarbeider Jorddunst med Tempo i Trondheim. Festivalen har også arrangert kurs for ungdom i arrangementskompetanse og lydproduksjon. Festivalen har også igangsatt et eget matprosjekt i samarbeid med Oi Trønders Mat og Drikke AS, Kysten er Klar, Frøya videregående skole, Norsk Rockforbund, Dalpro AS, og Sør-Trøndelag fylkeskommune, hvor hensikten er å presentere retter av lokale råvarer iht prinsipper nedfelt i Nordisk ministerråds satsing Ny nordisk mat. Jorddunst utga før festivalen i 2010 en egen vinylskive hvor årets band ble presentert. I iht. uttalelser fra Rockheim var det første gangen noe slikt var gjort i Norge. Skiva er utgitt i 450 nummererte eksemplarer. Jorddunst ble tildelt Trønderenergis miljøpris i 2011.
Festivalen er støttet økonomisk av Frøya kommune, næringslivet, Norsk Rockforbund og Norsk kulturråd, både i 2008, 2009, 2010 og 2012. I tillegg er festivalen støttet økonomisk av Sør-Trøndelag fylkeskommune siden 2009. Jorddunstfestivalen fokuserer på rock, ska, punk, blues, psychobilly og metal. Utenom dette skal Jorddunst presentere også andre musikkuttrykk, skiftende for hvert år. Festivalen gis gode bedømminger av publikum. Neste festival planlegges i perioden 19.–21. juli 2011. 24 band spilte på 3 scener over 3 dager i 2011.
Jorddunstfestivalen samarbeider med Pstereofestivalen, Buktafestivalen og Slottsfjellfestivalen.
Jorddunst er, ifølge folketro,en tilstand som kan inntreffe når personer sitter på bakken før Sankthansaften. Fagmedisinsk sett oppfattes sykdommen som mytisk og ikke påvisbar.
Personene som står bak Jorddunstfestivalen mener at kunnskapen om Jorddunst er sterkt fallende, og at mange nå ikke er klar over faren forbundet med sykdommen. Festivalen har derfor tatt opp kampen mot Jorddunst. Kommunelegen i Frøya kommune leder arbeidet, og skal sørge for at noe av overskuddet etter Jorddunstfestivalen blir brukt til forskning på sykdommen.
Munter mat

Munter mat (orig: Spise med Price) er en dansk kokkeserie som har gått på Danmarks Radio siden 2008. Serien handler om brødrene James Price (komponist, født 1959) og Adam Price (manusforfatter, født 1967) og deres kokkekunster. Navnet kommer av kokeboken Spise med Price utgitt 1973 av deres far, skuespilleren John Price (1913–1996), som også var dansk TV-kokk med kona, skuespilleren Birgitte Price (1934–1997).
I Norge er den vist på NRK med navnet Munter mat, første gang høsten 2010.
Brødrene tager rundt i Danmark og smager på egnsretter.
Spise med Price har hatt 14 sesonger på dansk TV i 2022.
Erik Røed

Erik Røed (født 1966) er en norsk filmarbeider, stillsfotograf, journalist og forfatter.
Røed begynte sin karriere som lydtekniker etter videregående skolegang ved Tønsberg Gymnas i 1985. Først for den lokale friteatergruppen (Thesbiteateret), hvor samarbeidet med komponist og musiker Lars Martin Myhre brakte ham i kontakt med kjente musikere og artister som Odd Børretzen og Arild Nyquist. På slutten av 1980-tallet arbeidet han som assistent for skulptøren Olav Orud og Ivo Caprino.
Mellom 1989 og 1994 jobbet Røed som lydtekniker ved Det norske teatret i Oslo, med oppsetninger som Merlin, Sweeney Todd, Jesus Christ Superstar, Draumkvedet og Det er hardt å være mainn. Her samarbeidet han blant andre med regissøren Allan Edwall og multikunstneren Arne Nøst. Senere var han lydansvarlig for en rekke farse- og revyoppsetninger på ABC-teateret og Chat Noir i Oslo.
Fra 2004 har Røed drevet filmlydselskapet Egg & bacon as i Oslo, og vært lydansvarlig for en lang rekke fjernsynsproduksjoner, blant annet Hotel Cæsar, Sommerøya og den internasjonale mat- og reiseserien New Scandinavian cooking. Av kinofilmarbeid som lyddesigner kan nevnes Get ready to be Boyzvoiced, Snarveien, Kill Buljo og Tomme Tønner, samt kinodokumentarene Jenter og Sannhetsjegeren.
Røed har arbeidet som freelancejournalist, stillsfotograf og forfatter siden 2005, og vært fast skribent og fotograf for Seilas og matmagasinene Nord og Ren mat. I 2007 ga han ut kokeboken Båtmat -på to bluss i ferien, og i 2011 kom kokeboken Brød og brødbaking, begge utgivelsene på forlaget CappelenDamm. Hele denne tiden har han vært i et nært samarbeid med journalist og forfatter Andreas Viestad, både med fjernsynsserier og annet. Røed er også tilknyttet Geitmyra matkultursenter for barn, som skribent og kursholder.
I november 2012 var Røed delprosjektleder for Nordisk ministerråds program Ny nordisk mat, ved dens konferanse på Mathallen Oslo.
Kippers

Kippers (på engelsk kipper) er sild som er rensa, salta, tørka og lettrøykt. Silda blir vanligvis tilberedt ved flekking, det vil si at den blir splitta opp fra ryggen så buken blir sammenhengende. En kløyvd, rensa fisk blir lettsalta og kaldrøykt i kort tid. En del kippers blir nedlagt hermetisk. Da blir hode, hale, ryggbein og finner fjerna, og silda delt i to fileter. Hermetisk kippers blir varmrøykt.
Ved kaldrøyking blir fisken salta mer enn ved varmrøyking. Røyking har en viss konserverende virkning, men røykt mat må lagres tørt og luftig, eller helst nedkjølt. Fiskehermetikk som kippers, sardiner og makrell i olje har imidlertid nærmest ubegrensa holbarhetstid.
Kippers er opprinnelig en britisk rett som er spesielt vanlig på øya Man. Kippers ble et produkt i 1843. På mange hoteller og serveringssteder i Storbritannia inngår fisken som del av tradisjonell engelsk frokost. Både kippers og sildsardiner brukes i Norge tradisjonelt til pålegg, men kan også serveres i salat, som tapas eller på andre måter. Norske kippers er lagd av brisling fra Nordsjøen eller norske fjorder.
Red herring er et gammelt engelsk produkt av urensa, svært sterkt salta, tørka og røykt sild som ble mørkebrun og eksportert til tropiske områder.
Selve ordet er en flertallsform av det engelske kipper. Det stammer fra det gammelengelske cypera som betød «hannlaks».
Breidablikk-seminarene

Breidablikk – er et forum for kulturarv og forvaltning av verdier. Seminarrekken er opprettet og driftes av arkeolog Sjur Harby, f. 1963.
Forløper til Breidablikk-seminarene var "Edderkoppen - nettverk for kulturarv og verdiskaping i Innlandet" - et prosjekt (2007-2008) finansiert av offentlige instanser sammen med frivillige organisasjoner. Hensikten var kompetanseheving og nettverksbygging – primært i region Innlandet.
Gjennom firmaet Disen Kolonial har Sjur Harby videreutviklet konseptet med en seminarrekke som et kompetansebyggende nettverk for dem som arbeider med kulturarv og verdiskaping i Norge. Med kulturarvsbasert næring menes privat og offentlig initiert næringsvirksomhet der kulturarv inngår som et vesentlig element i den kommersielle virksomheten.
Følgende seminarer har vært avholdt:
2009:
Ny bruk av gammel bygningsmasse, Seminar på Glomdalsmuseet, Elverum 19. februar 2009
Kulturarv – et marked i emning, Seminar på Glomdalsmuseet i Elverum 26. mars 2009
En mur til begjær, en mur til besvær, Seminar på Averøy, Møre og Romsdal 14.–15. april 2009
Vi selv og våre hjem – om moderne liv i gamle hus, Seminar på Glomdalsmuseet i Elverum 26. mai 2009
Hva skal vi gjøre med låven? Seminar på Festiviteten, Eidsvoll Verk, 26. november 2009
2010:
Kulturarven i media - to virkeligheter, 28. januar 2010, Seminar på Festiviteten, Eidsvoll Verk
"Det er størrelsen det kommer an på» - status for gårdene på Hedemarken, Bøndernes Hus i Løten, 10. juni 2010
Tilbake til røttene - om kunnskap og rotfrukter i norsk mattradisjon, Bøndernes hus, Løten, 23. september 2010
"Aa, eg veit meg eit land» – norsk kulturarv som reisemål, Thorbjørnrud Hotell AS, Jevnaker, 14. oktober 2010
Til nytte og behag – prestegårdshagen som forsvant, Prestegårdslåna, Melhus, 28. oktober 2010
2011:
Bare en husmannsplass? Arkeologene svarer. Tangen Menighetshus, 3. februar 2011
Lystgårdene - et lite stykke Europa i Norge. Fredrikshalds teater, 12. april 2011
Fem saker. Om ord og handling i norsk kulturminnevern. Bøndernes Hus i Løten, 26. mai 2011.
Evig eies kun det tapte. Kulturarven i norsk politikk. Festiviteten, Eidsvoll Verk, 25. august 2011
"Kyss meg over gjerdet» - om porter, gjerder og stengsler i norsk hagekultur, Prestegårdslåna i Melhus, 3. november 2011
2012: Gamle hager er ingen spøk, Fredrikshalds Teater 21. april 2012
Levende mur - om mørtel, tegl og tidens tann, Bøndernes Hus i Løten, 3. mai 2012
"Kyss meg over gjerdet» - om porter, gjerder og 1800-tallets hageidealer. Sveinhaug gård i Ringsaker, 1. september 2012
Vern gjennom bruk», floskel eller virkelighet? Festiviteten, Eidsvoll Verk, 27. september 2012
Det er mer mellom himmel og jord – om hvileløse gjengangere i norsk tradisjon. Bøndernes Hus i Løten, torsdag 22. november 2012
2013:
Alle tiders lysthus. Prestegårdslåna i Melhus, lørdag 16. mars 2013