Lista celor mai înalte clădiri din lume

Lista celor mai înalte clădiri din lume prezintă cele mai înalte clădiri din lume destinate utilizării ca birouri, locuințe sau spații turistice (hoteluri, restaurante, muzee etc.). Numite și zgârie-nori, acestea sunt concepute ca structuri închise, cu etaje accesibile permanent și o înălțime de cel puțin 350 de metri, excluzând construcțiile cu altă destinație, precum turnurile.
Din punct de vedere istoric, cea mai înaltă structură creată de om a fost Marea Piramidă din Giza din Egipt, care a deținut această poziție timp de peste 3.800 de ani, până la construcția Catedralei din Lincoln (Anglia) în 1311. Catedrala din Strasbourg (Franța), finalizată în 1439, a fost cea mai înaltă clădire din lume până în 1874.
Prima clădire considerată a fi zgârie-nori a fost Home Insurance Building (42,1 m), construită la Chicago în 1885. Statele Unite ale Americii va rămâne locația celei mai înalte clădiri din lume pe tot parcursul secolului XX până în 1998, când au fost finalizate Turnurile Petronas. De atunci, alte două clădiri au câștigat titlul de cea mai înaltă clădire din lume: Taipei 101 în 2004 și Burj Khalifa în 2010. De la începutul secolului XXI, Orientul Mijlociu, China și Asia de Sud-Est au înregistrat un salt în construcția de zgârie-nori
Organizația internațională non-profit Council on Tall Buildings and Urban Habitat (CTBUH), care a fost înființată în 1969, conferă titlul de „Cea mai înaltă clădire din lume” și stabilește standardele după care sunt măsurate clădirile, alcătuind o listă a celor mai înalte 100 de clădiri finalizate din lume. În prezent, organizația clasează Burj Khalifa din Dubai drept cea mai înaltă clădire, cu 828 m. CTBUH ia în considerare doar clădirile a căror construcție a fost finalizată, iar unele clădiri incluse în acest articol nu sunt considerate finalizate de către CTBUH.
În 1996, ca răspuns la disputa privind care dintre Turnurile Petronas și Turnul Willis era mai înalt, consiliul a enumerat și clasat clădirile în patru categorii:
Toate categoriile măsoară clădirea de la nivelul celei mai joase intrări semnificative pentru pietoni situată în aer liber.
Fleșele sunt considerate părți integrante ale designului arhitectural al clădirilor, modificărea acestora ducând la schimbarea substanțială a aspectului și designului clădirii, în timp ce antenele pot fi adăugate sau îndepărtate fără astfel de consecințe. Turnurile Petronas, cu turlele lor, sunt astfel mai bine clasate decât Turnul Willis cu antenele sale, în ciuda acoperișurilor mai joase ale Turnurilor Petronas.
Până în 1996, înălțimea unei clădiri era definită de înălțimea până la vârful celui mai înalt element arhitectural, incluzând turlele dar neluând în considerare antenele. În 1930, această definiție a dus la o rivalitate între clădirea Bank of Manhattan și clădirea Chrysler. Clădirea Bank of Manhattan folosea doar o turlă scurtă, avea 282,5 metri înălțime și avea un etaj ocupat situat mult mai sus (a doua categorie din criteriile din 1996 pentru cea mai înaltă clădire). În schimb, clădirea Chrysler a folosit o turlă foarte înaltă, de 38,1 metri, asamblată în secret în interiorul clădirii, pentru a revendica titlul de cea mai înaltă clădire din lume, cu o înălțime totală de 318,9 metri, deși avea ultimul etaj ocupat situat mai jos și o înălțime mai mică dacă se excludeau turlele ambelor clădiri.
Supărați de victoria lui Chrysler, Richmond Shreve și William F. Lamb, arhitecții consultanți ai clădirii Bank of Manhattan, au scris un articol de ziar susținând că clădirea lor era de fapt cea mai înaltă, deoarece conținea cel mai înalt etaj utilizabil din lume, la o înălțime de 255 metri. Ei au subliniat că puntea de observație din clădirea Bank of Manhattan se afla la aproape 30 de metri deasupra ultimului etaj al clădirii Chrysler, a cărei turlă era strict ornamentală și inaccesibilă.
În prezent, Burj Khalifa se află în fruntea listei, indiferent de criteriul aplicat, deși la o marjă mult mai mică atunci când este luată în considerare înălțimea ultimului etaj ocupat
Lista include toate cele 95 de clădiri (finalizate) care ating o înălțime de 350 m sau mai mult, după cum este evaluată fiecare în funcție de cea mai înaltă caracteristică arhitecturală. O clădire este considerată ca fiind finalizată din punct de vedere arhitectural atunci când, chiar dacă este încă în construcție, este acoperită structural, complet finisată, iar cele mai înalte elemente arhitecturale finisate sunt plasate pe poziția lor.
Dintre aceste clădiri, aproape jumătate sunt în China. Șase din ultimele șapte clădiri care au deținut recordul de „cea mai înaltă clădire” se găsesc încă pe listă, cu excepția Turnului de Nord al World Trade Center (417 m) după distrugerea sa în atentatele din 11 septembrie 2001. Dacă Turnurile Gemene nu ar fi fost niciodată distruse și One World Trade Center nu ar fi fost niciodată construit, turnurile WTC s-ar situa în prezent pe locurile 36 și 37.
Acest criteriu de măsurare nu ține cont de distincțiile dintre extinderile arhitecturale și non-arhitecturale și pur și simplu măsoară până la punctul cel mai înalt al clădirii, indiferent de materialul sau funcția celui mai înalt element
Această măsurătoare este utilă pentru a se determina obstacolele din traficul aerian și este, de asemenea, o măsură complet obiectivă. Cu toate acestea, această măsurătoare include extensii care sunt ușor de adăugat, îndepărtat și modificat dintr-o clădire și sunt independente de structura generală a acesteia.
Criteriul a intrat în uz relativ recent, când Turnurile Petronas au depășit în înălțime Turnul Sears (numit acum Turnul Willis). Primele au fost considerate mai înalte, deoarece turlele au fost considerate arhitecturale, spre deosebire de antenele celui de-al doilea. Acest lucru a condus la împărțirea definițiilor, Turnul Sears fiind considerat liderul acestei categorii și al înălțimii până la acoperiș (categoria „cel mai înalt etaj ocupat” din prezent), iar Turnurile Petronas fiind considerate lider în categoria înălțimii arhitecturale.
Dacă turnurile World Trade Center ar fi încă în picioare, Turnul Nordic (WTC1, 417 m) și Turnul Sudic (WTC2, 415 m) s-ar fi încadrat în lista actuală pe locurile 35 și 36.
Acest criteriu ia în considerare înălțimea măsurată până la cel mai înalt etaj ocupabil din clădire, omițând elementele arhitectonice și non-arhitectonice adăugate uneori artificial
Lista celor mai înalte clădiri după înălțimea până la acoperiș clasifică zgârie-norii, respectiv clădirile finalizate, care ating o înălțime de 300 de metri sau mai mult, în funcție de înălțimea până la acoperiș. Sunt incluse doar clădirile cu etaje ocupabile în mod continuu, astfel încât structurile cu altă destinație decât cea rezidențială sau de birouri, inclusiv turnurile, nu sunt incluse. Unele evaluări ale celor mai înalte clădiri folosesc criteriul „înălțimea până la acoperiș” pentru a determina cea mai înaltă clădire, deoarece „înălțimea arhitecturală” este privită ca o măsură comparativă subiectivă și imprecisă. Cu toate acestea, în noiembrie 2009, CTBUH a încetat să mai folosească înălțimea acoperișului ca măsură pentru clădirile înalte, deoarece clădirile înalte moderne au rareori o parte a clădirii care să poată fi considerată categoric acoperiș.
Lista clădirilor nefinalizate clasifică clădirile mai înalte de 7002350000000000000♠350 de metri care sunt nefinalizate, dar lucrările de construcție sunt în desfășurare. Clădirile ale căror lucrări de construcție au fost întrerupte după ce au ajuns într-o stare semnificativ avansată sunt prezentate într-un tabel separat.
Țările cu cele mai multe clădiri înalte prezintă țările cu cele mai multe clădiri prezentate în lista principală a celor mai înalte clădiri din lume, în ordine descrescătoare a numărului de clădiri din fiecare țară.