Germanii din România

Germanii din România (în germană Rumäniendeutsche, Deutsche aus Rumänien sau Deutsch-Rumänen, maghiară Romániai németek) sunt o minoritate etnică din România. În Perioada interbelică trăiau în Regatul României 745.421 de germani, conform recensământului din 1930, reprezentând atunci 4,13% din populația țării și fiind al treilea grup etnic ca mărime, după români și maghiari). Începând cu cel de-Al Doilea Război Mondial, numărul germanilor din România a scăzut aproape constant. Începând cu anul 1967, regimul Nicolae Ceaușescu a obținut devize liber convertibile din vânzarea membrilor minorității germane din România, în cadrul operațiunii Acțiunea Recuperarea (germană Geheimsache Kanal).
Numărul germanilor din România a scăzut constant și după Revoluția Română din 1989 respectiv după căderea Cortinei de fier până în prezent. În 2022 au fost înregistrați circa 22.900 etnici germani în total în România. Totodată, conform recensământului din 2022 limba germană este vorbită ca limbă nativă de 0,1% din populația țării.
Germanii din România și Republica Moldova (Basarabia istorică inclusiv Bugeacul de asemenea) nu sunt un grup etnic unitar ci sunt împărțiți în mai multe grupuri constitutive. Astfel, pentru a înțelege mai bine limba (i.e., dialectul/dialectele), cultura și istoria lor, trebuie percepuți ca o serie de grupuri independente, care se deosebesc unele de altele atât ca origine și dialect, cât și după regiunea în care s-au așezat și data imigrării (deși au și anumite caracteristice în comun, cel puțin unele dintre acestea, e.g., unele grupuri au o origine comună deși au provenit din timpuri diferite):
Limba nativă a germanilor din România este limba germană în forma standard a acesteia, cunoscută ca Hochdeutsch sau Standarddeutsch ca endonime, dar, în funcție de grupul regional din care fac parte, germanii din România vorbesc o serie de dialecte diferite unele de altele, principalele fiind după cum urmează:
Pe lângă aceste dialecte și forme standard ale limbii germane, germanii din România vorbesc și limba română precum și limba maghiară, preponderent în Transilvania dar și în Banat parțial.
Cultura și arta germanilor din România este bazată pe cultura germanilor și, parțial, pe cea a austriecilor. De asemenea, cultura si folclorul tuturor grupurilor constitutive ale germanilor din România sunt similare cu cele din celelalte țări germanofone (i.e., Elveția, Luxemburg sau Liechtenstein). Totodată, cultura și folclorul germanilor din România, cum este cazul celor două ale germanilor în general, sunt foarte similare cu cultura respectiv folclorul altor popoare germanice (e.g., cele din Scandinavia, i.e., danezii, norvegienii sau suedezii, precum și englezii sau olandezii).
În timpul Regatului României, minoritatea germană din țară era reprezentată la nivel politic de Partidul German din România (germană Deutsche Partei in Rumänien, PGR/DPR), formațiune politică activă între 1919 și 1940. Strict pentru alegerile din 1919, la un an după Marea Unire din 1918, germanii din România au fost reprezentați de două grupuri politice, doar pentru sașii transilvăneni și șvabii bănățeni, mai precis Gruparea Sașilor Transilvăneni (GST) care au obținut 8 din 568 de mandate parlamentare la Camera Deputaților și 3 din 216 la Senat respectiv Gruparea Șvabilor (GȘ/SB) care a obținut doar 6 din 568 de mandate parlamentare la Camera Deputaților.
Deși fără un partid politic propriu ca în trecut, germanii din România au avut reprezentați politici și în România comunistă (atât în Republica Populară Română sau RPR pe scurt cât și în Republica Socialistă România sau R.S.R. pe scurt) în cadrul Partidului Muncitoresc Român (PMR) respectiv Partidului Comunist Român (PCR). Câteva exemple includ Ion Gheorghe Maurer (parțial sas; ex-premier), Lothar Rădăceanu, Eduard Eisenburger, Andreas A. Lillin, Dieter Schlesak, Richard Winter sau Anton Breitenhofer.
În România postdecembristă/contemporană, toate grupurile constitutive ale minorității germane din România sunt reprezentate politic de Forumul Democrat al Germanilor din România (FDGR/DFDR), formațiune politică parlamentară cu un deputat. Forumul Democrat al Germanilor din România (FDGR/DFDR) participă constant din 1990 la alegerile parlamentare și locale. Pentru alegerile prezidențiale din 2014 și 2019, Forumul Democrat al Germanilor din România (FDGR/DFDR) a sprijinit candidatura lui Klaus Iohannis pentru două mandate consecutive de președinte.
În timpul Perioadei interbelice, pe tot cuprinsul Regatului României trăiau 745.421 de germani, conform recensământului din 1930 (adică 4,13% din populația țării atunci respectiv al treilea cel mai mare grup etnic, după români și maghiari). În România comunistă, numărul germanilor din Republica Socialistă România (RSR) a scăzut gradual, dată fiind, în mare parte, emigrarea etnicilor germani către fosta Germanie de Vest (RFG/BDR), Austria sau alte țări, în principal Statele Unite ale Americii (SUA) și Canada. Inițial însă, în timpul Republicii Populare Române (RPR), numărul etnicilor germani din țară a crescut sensibil de la 343.913 (în 1948; adică 2,2% din populația țării atunci) la 384.708 (în 1956; procent constant față de 1948).
Numărul germanilor din România postdecembristă a scăzut constant după Revoluția Română din 1989 respectiv după căderea Cortinei de fier până în prezent. În 1992, conform recensământului din acel an, germanii din România constituiau 0,5% din populația țării (sau 119.462 de cetățeni), formând astfel cea de-a patra comunitate etnică din România atunci. Conform recensământului din 2002, în România erau 59.764 de cetățeni de etnie germană, iar în 2011 mai erau doar 36.042 de germani, reprezentând 0,17% din întreaga populație a țării. În 2022, au fost înregistrați circa 22.900 etnici germani în total în România. De asemenea, conform aceluiași recensământ programat în 2021 dar efectuat în 2022 din cauza pandemiei de COVID-19, germana standard (i.e., Hochdeutsch) este vorbită ca limbă nativă de doar 0,10% din populația țării. În pofida istoriei recente demografice negative, germanii din România încă reprezintă una dintre cele mai importante grupuri constitutive ale diasporei germane din lume, cu precădere la nivel regional în Europa Centrală și de Est, fiind o comunitate transfrontalieră. În trecut, din punct de vedere istoric, cultural și geopolitic, germanii din România au fost încadrați în conceptul german de „Mitteleuropa” (i.e., Europa Centrală).
De la cele mai timpurii începuturi, evoluția demografică a populației germane din România a fost următoarea, bazată pe recensămintele efectuate în anii următori:
În cadrul Acțiunii Recuperarea (Geheimsache Kanal) au fost vândute, conform evidențelor oficiale, persoane aparținând minorității germane din România, după cum urmează:
Un număr exact este greu de stabilit, dar la sfârșitul anului 1989 mai trăiau în România circa 250.000-260.000 germani.
Datele oficiale arată o „explozie” a emigrării în primul an după căderea comunismului, după care numărul emigranților a început să scadă:
În hărțile etnice din galeria de mai jos se poate observa evoluția demografică a comunității germane din România de-a lungul timpului: