Breim

Breim er et dalføre fra Jostedalsbreen i øst til Breimsvatnet i vest, og omtales i dag som ei bygd – «Breimsbygda». Bygda Breim er også en tidligere selvstendig kommune i daværende Sogn og Fjordane fylke, men er i dag en del av Gloppen kommune.
Det var etter press fra bygdefolket at Breim ble skilt ut fra Gloppen kommune som egen kommune med 1 823 innbyggere den 1. januar 1886. Jakob J. Myklebust gikk fra ordførervervet i Gloppen til tilsvarende verv i Breim. Han satt som ordfører i Breim de 27 første årene.
1. januar 1964 ble det meste av Breim med 1 731 innbyggere igjen slått sammen med Gloppen til den nye Gloppen kommune. Førde krets (kalt Førde i Jølster) innerst ved innsjøen Breimsvatnet i Breim med 38 innbyggere ble samtidig overført til Jølster kommune.
Re var det naturlige senteret i Breim, og Den Trondhjemske postvei gikk her. Breim kirke ligger på Re. I tillegg hadde Re to hoteller. I 1889 ble det åpnet vei fra Sunnfjord, gjennom Våtedalen og til Byrkjelo. Fra Byrkjelo gikk det vei over Utvikfjellet til Stryn. Re fikk da en utfordring som bygdesenter, og bygda som geografisk var delt i indre og nedre Breim, ble utfordret også politisk.
Breimsbygda fikk store utfordringer når det skulle etableres meieri og slakterier i Nordfjord i etterkrigsårene. Byrkjelo hadde etablert god kommunikasjon mot Stryn, mens bøndene på Re søkte samarbeid med bøndene i Utvik og Innvik, som hadde levert melk til Nedre Breim Meieri på Re. Det ble tidlig på 1950-tallet bygget nytt stormeieri på Sandane, men bøndene på Byrkjelo forholdt seg fortsatt til Stryn, og Stryn Meieri bygget to nye meierier, ett i Stryn og ett på Byrkjelo. Disse ble senere hetende Nordfjord Meieri.
Omkring 1960 ble det planlegt nye slakterier i Sogn of Fjordane. Vestlandske Salslag (VS) hadde et mindre slakteri på Sandane fra 1954, men hadde planer om et større i Nordfjord. Bønder i indre Breim arbeidet for å få dette slakteriet til Byrkjelo, men tapte lokaliseringskampen da den nye slakteriet ble etablert på Nordfjordeid. Da brøt bøndene der med VS, og søkte på nytt samarbeid med Stryn. Nordfjord Meieri etablerte eget slakteri i Olden, under datterselskapet Nordfjord Kjøtindustri, senere Nordfjord Kjøtt.
Slakteriet på Sandane ble nedlagt i 1964, og etter hvert ble også meieriene på Re, Byrkjelo og Sandane nedlagt et etter et. I 1996 gikk Sogn og Fjordane Meieri (nå TINE Meieriet Vest BA) inn med 55 millionar kroner til et spesialmeieri for konsummelk på Byrkjelo. Meieriet er senere utvidet med blant annet osteproduksjon. Meieriet er i dag Breims største arbeidsplass med nærmere 80 tilsatte.
Dalføret er en U-dal, og deles naturlig etter skolekretsene og bygdesentrene Re ved Breimsvatnet i vest og Byrkjelo mot øst. Mot nord ligger Utvikfjellet som holder på kommunegrensa mellom Gloppen kommune og Stryn kommune. Vestenfor Breimsvatnet ligger kommunesenteret Sandane og Gloppefjorden. Mot sør ligger grensene mot Jølster kommune i enden av Votedalen og til Naustdal kommune i fjellterreng. Mot øst stopper Breim i Jostedalsbreen.
I området rundt Re er gardsnavn Ree, Reed (ulike skrivemåter), Råd, Hetle, Bø og Dale. Årdalen er ei bygd ved Breimsvatnet med tilgang sørover fra Re. Over Breimsvatnet ligger bygda Kandalen, som fra gammelt av kun hadde båttilgang, og dermed naturlig tilhørte Breim og Breim kirke. Kandalen har senere fått egen veitilgang langs sørsiden av Breimsvatnet og sogner nå naturlig til kommunesenteret Sandane.
I området rundt Byrkjelo er gardsnavn Gåsemyr, Hjelle, Sandal, Fløtre, Flølo, Felde, Støyva, Sæthre. Myklebustdalen er ei bygd som ligger undet Myklebustbreen med gårdsnavnet Myklebust.
Breim er delt i to skolekretser, med Byrkjelo og Re, men ble i 2009 slått sammen til en skole på Byrkjelo, Breim skole. Skolen er en 1 – 7 – skole (barneskole). Fra 8. trinn kjøres elevene i buss til Sandane og Gloppen ungdomsskole der. I bygningen til nedlagte Reed skole ble det etablert barnehage.
Idretten i Breim er siden 1989 organisert av idrettslaget Breimsbygda IL. Bygda er også kjent for vintersportsstedet Breimsbygda Skisenter beliggende på Utvikfjellet 630 meter. I forbindelse med Byrkjelo Stadion har bygda arrangert NM i friidrett to ganger, i 1988 og 1999, og vil stå som arrangør for 2011. I årene 1982 til 1999 var bygda også kjent som arrangør av det internasjonale friidrettsstevnet Byrkjelo Games.