Svalbard globale frøhvelv

Svalbard globale frøhvelv er en frøbank i fjellet Platåberget, i nærheten av Longyearbyen på Spitsbergen på Svalbard. Anlegget åpnet i 2008 og har plass til 4,5 millioner frøprøver fra nytteplanter fra hele verden. Lageret skal sikre at plantene ikke dør ut i lokale eller globale katastrofer, og for at frøene skal holde seg i mange år holder fjellhallene lav luftfuktighet og en temperatur på minus 18 grader.
Frøhvelvet er etablert for at genbanker rundt om i verden skal kunne oppbevare en sikkerhetskopi av frøsamlingene sine, og dermed sikre at mat- og nytteplanter ikke utryddes i lokale eller globale katastrofer som krig, terrorisme og naturkatastrofer.
Ved å lagre frøene i et område med permafrost sikrer man at frøene vil være nedfrosset selv ved strømbrudd. Longyearbyen har dessuten en stabil politisk og geologisk situasjon og godt utbygd infrastruktur – frøbanken er etablert bare en kilometer fra Svalbard lufthavn, Longyear.
Ideen om en større, internasjonal frøbank på Svalbard har eksistert i mange år. Allerede i 1984 etablerte Nordisk genbank for jord- og hagebruksvekster et sikkerhetslager for nordiske plantefrø i den nedlagte Gruve 3. En virkelig internasjonal frøbank lot seg imidlertid ikke realisere blant annet på grunn av usikkerhet knyttet til eiendomsretten til genressurser. Dette ble avklart da Den internasjonale plantetraktaten trådte i kraft i 2004, og Noragric på Norges miljø- og biovitenskapelige universitet begynte da å arbeide med en forstudie for etablering av frøbanken. Hvelvet i dagens utforming ble etablert av Cary Fowler og Consultative Group on International Agricultural Research (CGIAR), og er i dag forvaltet av den norske stat, Crop Trust, NordGen og Statsbygg.
Anlegget stod ferdig mot slutten av 2007, og ble offisielt åpnet 26. februar 2008. På åpningen deltok 200 inviterte gjester, deriblant fredsprisvinner Wangari Maathai, statsminister Jens Stoltenberg og EU-president José Manuel Barroso.
Genbanker over hele verden sender duplikater av alle sine frø til Svalbard. Hvert land eller institusjon eier sitt eget materiale, men i tilfelle en internasjonal krisesituasjon skulle oppstå kan det gjøres tilgjengelig for alle.
Ved åpningen i 2008 inneholdt frølageret 278 000 frøprøver, for det meste ris og hvete. I september 2009 hadde beholdningen økt til 423 899 frøtyper fra 219 land. I 2015 hadde tallet kommet opp i 860 000 frøprøver fra 64 ulike genbanker.
Det første uttaket skjedde i 2015. Frøsamlingen til International Center for Agricultural Research in the Dry Areas (ICARDA) var lokalisert i Aleppo og ble ødelagt under den syriske borgerkrigen. Forskningssenteret hadde samlet frø fra 148 000 matplanter tilpasset tørre områder. Heldigvis var sikkerhetskopier av rundt 80 % av samlingen sendt til Svalbard.
I februar 2018 økte frøsamlingen til over en million frøprøver da representanter fra 23 internasjonale genbanker bar sine frøprøver inn i hvelvet i anledning anleggets ti-års jubileum.
Anlegget består av tre adskilte fjellhaller som befinner seg drøyt 120 meter inne i fjellet. De er sprengt ut i fjellet der Gruve 3 lå tidligere. Plasseringen rundt 130 meter over havoverflaten sikrer anlegget mot havnivåstigning, og hallene er konstruert for å tåle et jordskjelv opp mot 10 på Richters skala.
Hver av de tre hallene har plass til rundt 1,5 millioner frøprøver. Hver prøve består av rundt 500 frø i en lufttett aluminiumspose. Prøvene er samlet i kasser med maks 400 prøver per kasse. Kassene forsegles av genbanken som sender prøvene.
Fjellhallene holder en naturlig temperatur på minus 3–6 grader, men kjøles ytterligere ned til minus 18 grader. Den lave temperaturen demper frøenes utvikling og konserverer dem i årevis. Ved behov kan frøene tines opp fra lagringstemperaturen og igjen spire.
Frøhvelvet kostet rundt 50 millioner kroner å føre opp, dette ble dekket av den norske stat. Statsbygg sto for oppføring, og har også det løpende ansvaret for det tekniske anlegget og sikker­heten i frøhvelvet. Lagringen finansieres gjennom et eget fond, der blant andre Bill & Melinda Gates Foundation har bidratt med 30 millioner kroner. Lagringen er dermed gratis for sluttbrukerne.
Anlegget eies av Landbruks- og matdepartementet, som samarbeider med Nordisk genressursenter (NordGen) og Global Crop Diversity Trust om den daglige driften.
I en artikkel fra NRK.no i mars 2021 kom det frem at etter åpningen av anlegget i 2008 har det vært problemer med vanninntrengninger i adgangstunnelen og det tekniske rommet. Det fremkommer også at adgangstunnelen var blitt deformert etter å ha vært utsatt for større belastninger enn beregnet.
I en rapport fra Norconsult i 2017 utelukkes det ikke et «akutt sammen­brudd» av tunnelen og det har vært behov for «betydelige ut­bedringer» i lang tid etter flere år med vann­inntrenging. Det fremlegges også at det kun er tilfeldigheter som gjorde at vann ikke har trengt helt inn lagerhallene der frøene er lagret.
Rapporten oppsummerte anleggets tilstand som «(..) kritisk og uaksep­tabel både i forhold til sikke­rhet for personell, be­skyttel­se av verdier og om­dømme»
I 2019 sto reparasjoner av frøhvelvet ferdig med utbedringer av inngangsparti, adgangstunnel og det elektriske anlegget.
Det ble også foretatt en risiko- og sårbarhetsanalyse av Forsvarsbygg og en trusselvurdering av Politiets sikkerhetstjeneste.
Kunstverket Perpetual repercussion av Dyveke Sanne utsmykker inngangspartiet til Svalbard globale frøhvelv. Landbruks- og matdepartementet omtalte i en pressemelding i januar 2008 kunstverket slik:
Kunstprosjektet ble produsert og gjennomført av Kunst i offentlige rom (KORO). Verket ble hedret med Norsk lyspris for beste utendørsbelysning i 2009.