Verdensrekorder i skihopping

Dette er en liste som viser utviklingen av verdensrekordene i skihopping/skiflyging for menn og kvinner. FIS fører ingen offisiell liste over verdensrekorder, derfor er listen her laget på grunnlag av flere kilder.
Gjeldende rekord for menn er på 254,5 meter, satt av Domen Prevc i Letalnica bratov Gorišek i Planica, Slovenia, den 30. mars 2025.
Gjeldende rekord for kvinner er på 236 meter, satt av Nika Prevc i Vikersundbakken to ganger, den 14. mars 2025.
FIS regner ingen verdensrekorder eller andre bakkerekorder som offisielle, men forholder seg kun til hoppbakkenes størrelse (bakkestørrelse (Hill Size), K-punkt og bakkeprofil). Uoffisielt noteres likevel ofte bakkerekorder av arrangører og andre. Bare stående hopp anerkjennes som rekorder.
Enkelte kriterier brukes av blant annet renndirektør Sandro Pertile og mange journalister for å anerkjenne verdensrekorder og andre bakkerekorder som «offisielle»:
I listen her finnes likevel enkelte verdensrekorder som ikke følger disse kriteriene. Dette gjelder i hovedsak rekorder for menn som er satt før skiflyging ble organisert av FIS i 1951, samt verdensrekorder for kvinner.
Det første dokumenterte skihoppet ble utført av Olaf Rye i Eidsberg i 1808, med en lengde på 15 alen (ca. 9,5 meter). Det er uklart om hoppet skjedde i et renn eller som en oppvisning. Den første kjente kvinnelige skihopperen var 16 år gamle Ingrid Olsdatter Vestby, som deltok i et renn i Nordbybakken, Trysil, i januar 1863. Hoppets lengde er ukjent.
Gjeldende verdensrekord for menn er 254,5 meter, satt av Domen Prevc (Slovenia) i Letalnica i Planica 30. mars 2025 i verdenscupen. Det lengste skihoppet som er gjort med telemarknedslag er 248,5 meter, satt av Domens storebror Peter Prevc i Letalnica 20. mars 2015.
Under Raw Air 2023 ble den første skiflygingskonkurransen for kvinner arrangert i Vikersundbakken. De 15 beste i Raw Air sammenlagt deltok. Arrangementet kom etter langvarig innsats for likestilling i hoppidretten. Konkurransen resulterte i flere verdensrekorder, nasjonale rekorder og personlige bestenoteringer. Konkurransen inngikk ikke i verdenscupen, men i Raw Air sammenlagt. Året etter ble det første verdenscuprennet i skiflyging for kvinner arrangert i samme bakke, hvor de 15 beste i verdenscupen sammenlagt deltok sammen med fem andre. I 2025 deltok de 25 beste i verdenscupen sammenlagt.
Siden 1936 er alle verdensrekorder for menn satt i ett av de fem stedene som har moderne skiflygingsbakker: Planica (Slovenia), Oberstdorf (Tyskland), Kulm i Bad Mitterndorf (Østerrike), Vikersund (Norge) og Harrachov (Tsjekkia). Fra 1987 til 2005 ble alle verdensrekorder for menn satt i Planica.
Sepp Bradl ble den første til å hoppe over 100 meter da han satte verdensrekord med 101,5 meter i Planica 15. mars 1936. Ifølge skihistoriker Aleš Guček er dette den korrekte lengden, ikke 101 meter som ofte oppgis. Feilen skyldes at bakkens resultattavle kun viste hele meter. Den feilaktige lengden ble gjengitt i flere medier internasjonalt. Den riktige lengden er inngravert på troféet han vant i Planica, som oppbevares ved Salzburg Ski Museum.
Skihopp måles i moderne tid og tidligere i Europa i meter og halvmeter. I USA og Canada har det tradisjonelt vært vanlig å måle hopp i fot. På denne listen er rekorder satt i Amerika oppgitt i fot og avrundet til nærmeste halvmeter. I de da helt nye skiflygingsbakkene i Oberstdorf og Bad Mitterndorf ble lengden fra og med 1951 og 1952 bare målt i hele meter, og dette ble også praktisert i Planica fra og med 1963. Samme praksis ble også fulgt da skiflygingsbakkene i Vikersund (fra 1967), Ironwood (1970) og Harrachov (1980) ble tatt i bruk. Fra og med sesongen 1996/97 måles lengden også i skiflygingsbakker i både meter og halvmeter.
Note 12. januar 2021: Det finnes trolig feil i listene ved omregning fra fot til meter. Fra 1875 til 1959 var 1 fot i Norge 0,31370 meter, men siden 1959 har tallet vært 0,30480. (Se tabell.)
Den første skiflygingsbakken i Planica ble tatt i bruk i 1934 og fikk navnet Velikanka («Storbakken»). Den ble i 1969 erstattet av en ny skiflygingsbakke som overtok Velikanka-navnet. Den gamle bakken ble deretter kalt Bloudkova velikanka, «Bloudeks storbakke», etter bakkekonstruktøren Stanko Bloudek. Den nye skiflygingsbakken ble i forkant av VM i skiflyging 2004 omdøpt til Letalnica bratov Gorišek («Skiflygingsbakken Brødrene Gorišek», etter bakkekonstruktørbrødrene Lado og Janez Gorišek), og omtales vanligvis bare som Letalnica.
Storbakken i Revelstoke het opprinnelig Big Hill («Storbakken»), men ble kalt Suicide Hill («Selvmordsbakken») fra 1931. Den fikk navnet Nels Nelsen Hill i 1948.
En del lange skihopp er ikke blitt godkjent eller anerkjent som verdensrekord. De fleste av disse er fall, som aldri godkjennes som rekord. Flere stående hopp, særlig før 2. verdenskrig, er heller ikke blitt godkjent, enten fordi de ikke er gjort i konkurranse, eller fordi man ikke har stolt på lengdemålingen. Rundt noen rekordhopp hersker det også en viss usikkerhet om de bør regnes med eller ikke.