Козловец

Козло̀вец е село в Северна България, община Свищов, област Велико Търново.
Село Козловец се намира в средната част на Дунавската равнина, на 16,4 км южно от Свищов. Съседни са му селата: Алеково – на 7,5 км на югоизток; Царевец – на 10,7 км на север; Българско Сливово – около 17 км през Царевец (по права линия 7 км на северозапад); Драгомирово – на 23,8 км през Царевец и Българско Сливово (по права линия около 9 км на запад); Совата – на 14,7 км на север–югоизток (по права линия около 8 км на североизток); и Хаджидимитрово – на 19,1 км през Совата (по права линия около 7 км на изток).
Селото е заобиколено от хълмове, а през него тече от юг на север малката местна река Съвова бара, която по-нататък се събира с подобна река, течаща откъм Българско Сливово, и водите им се вливат при село Совата като ляв приток в река Студена. В границите на селото река Съвова бара влиза от юг при надморска височина около 112 м и излиза на север при около 86 м. В центъра на селото при сградата на кметството надморската височина е около 97 м, в западния край достига 130 – 150 м, а в източния – 160 – 180 м.
Почвата е много плодородна с преобладаващ тип карбонатен чернозем. Тук виреят зърнени култури, отглеждат се лозя, плодове и зеленчуци.
Земеделските земи на Козловец са предимно добри, според потенциалното им плодородие при неполивни условия.
През Козловец минава третокласният републикански път III-405, който го свързва с Алеково и през Царевец – със Свищов, а в границите на селото е негова главна улица.
Населението на село Козловец , наброяващо 3863 души към 1934 г., нараства до максималните 4337 души към 1946 г., след което постепенно намалява до 1094 души към 2018 г. (със средно 44 – 45 души годишно).
Местности в землището на селото: Еховобърдо, Елията, Сливовско, Лозенкатрапа, Абушевтрап, Башчалъка, Чалтията, Акчарско и др.
Село Козловец първоначално е било българо-турско село. Споменава се в турски документи от 1632 г. с име Ислива (вероятно от Сливово). Има предположения за преместване от местността Кеповите орехи. Има останки от старо заселване в местностите Башчалъка, Гидеклика (Гиигликя), Герчовелетта (Гьорчелетта). В околността (Башчалъка) има гробище, надгробна могила, от късноримско селище, намерени са останки (тракийски конник, талери от Дубровнишката република и други). Според летописна книга, към средата на XIX век е било с около 170 къщи, от които половината турски. Наричало се е Турско Сливово за разлика от съседното Българско Сливово. Българите го наричат и Козло̀вец, което вероятно е по-старото име. За това свидетелства бележка от 1857 г. в църковната летописна книга за дарение на църквата в Козловец, построена в 1854 г. След Освобождението не е преименувано, а продължава да носи същото име. Сред първите свещенници е бил поп Гучо и бил Иван Коравия от търновското село Присово. Сред първите учители към килийното училище е бил даскал Марко от Къпиново.
Загинали войници от Козловец в Балканската война:
Характерни фамилии за Козловец са Бълдърков, Варамезов, Ланков, Патрашиков и др.
Преброяване на населението през 2011 г.
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:
Част от родовете в селото са преселници от селата: Горна Липница, Полски Сеновец и села от Балкана. Родове произхождащи от село Козловец: Гацовите, Кушкините, Пачулята, Шопята в Българско Сливово.
Село Козловец е център на кметство Козловец.
Читалище „Развитие – 1891“ е действащо, регистрирано под № 2261 в публичния регистър „Читалища“ при Министерството на културата. Читалището в Козловец е основано на 11.XII.1889-та година от Ангел Бакалов от село Бяла Черква. Първото представление "Осман паша", е изнесено в килийното училище.
Целодневната детска градина „Христо Ботев“ в село Козловец е с общинско финансиране.
Един от първите учители в килийното училище в селото е Стефан Боцев от град Прилеп - Македония. След него учители са Сава Михов от Беброво, Ангел Бакалов от град Бяла Черква, Райко Кожухаров също от Бяла Черква, Атанас Райков и Данка Станчева от Севлиево. В края на 20-те години на XX век се построява сградата на днешното училище.
Начално училище „Отец Паисии“ е открито с водосвет на 9-ти ноември 1913-та година с водосвет. Първи учители били Никола Пушкаров, Георги Романов, Цанко Вълев, Пена Рашенова, Йордана Димитрова.
Църквата „Свети Димитър“ действа само на големи религиозни празници.
В селото е съществувало Пчеларско дружество "Акация".
В селото има пощенска станция.
На площада в село Козловец е поставена паметна плоча в памет на загиналите във войните: Сръбско-българската война 1885 г., Балканската война 1912 – 1913 г., Общоевропейската война 1915 – 1918 г., Отечествената война 1944 – 1945 г.
Традиционен празник на с. Козловец – 7 ноември. Място на провеждане: читалището. Организатор: Кметство Козловец.
Предпочитат се свинско със зеле, сарми, пълнени чушки.
Спортисти от селото на втората областна спартакиада в Търновски окръг през 1968.
Създаден в началото на 50-те години. Триумфира в областната футболна група за първи път през Сезон 1974/1975. През 1978-ма година ФК Спортист Козловец побеждава отбора на Михалци със 7:2. Печели областната група и през сезоните 1980/1981, 1981/1982, 1985/1986, 1986/1987.
Създаден в началото на 90-те години. Най-големите успехи са свързани с успехите в Елитна областна група Велико Търново през сезоните 2017/2018, 2018/2019.
Трудово кооперативно земеделско стопанство (ТКЗС)"Лисенко" - се основава в Козловец, на 12 февруари 1945 г. от 23 кооператори с 385 дка обработваема земя. През 1963-та година стапонството е първо по изпълнение на плана за производство на памук. През следващите години стапанството става част от ОТКЗС "Заветите на Димитров" - с. Алеково, а след това към АПК "Дунав", Свищов.