darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
El carrer Concepció Arenal que va entre Fabra i Puig i l'Avinguda
Meridiana es utilizat bastant sovint per motos, camions i cotxes
produint soroll. Aquesta connexió es pot fer des de l'avinguda
meridiana a l'estació d'autobusos fet que molta gent crec que
desconeix.
Una possible millora podria ser fer que no es pugui accedí en
línia recta fins a Avinguda Meridiana canviant el sentit de
circulació entre Abat Odó i Sòcrates. Es força semblant al que
s'ha fet al carrer Gran Sant Andreu
Un dels principals factors que frena l'auge de la bicicleta a la
ciutat és el risc de robatori que aquesta pateix. A moltes  zones
de la ciutat, la tipologia d'habitatge fa molt difícil pujar la
bicicleta a casa.
Així doncs, caldria una oferta d'aparcament segur per a
bicicletes de manera que els residents poguessin deixar la
bicicleta a la nit, seguint el model de bicibox.
Fomentar la mobilitat de vianants per voreres, i vehicles
lleugers i lents no contaminants per la calçada sencera.
Habilitar 1 carrer de cada 5 per aquests tipus de mobilitat.
Limitar estrictament la velocitat mitjançant càmeres i radars.
Permís especial per a taxis,  mudances, mobilitat reduïda, veïns,
... atorgats al moment mitjançant App. Alguns d’aquests carrers,
compartits amb autobusos i/o carril d’emergències. La distribució
de mercaderies des de les cantonades, tret d’algun cas concret.
Obligar a que els vehicles vtc i taxis siguin nomes electrics.
No te sentit que es penalitzi al cotxe contaminant i es continuin
homologant taxis diesel. Semblava que hi començaven a haver molts
hibrids ultimament pero cada vegada es veuen menys hibrids i mes
diesel. No es congruent amb el pmu ni amb els plans
anticontaminacio.
En 2013 había un carril-bici por el lado puerto de Joan de Borbó
y misteriosamente desapareció tras unas obras. Ahora es una
odisea transitar por ahí: Turistas, terrazas, top manta... Ir por
la carretera es imposible (buses, taxis) Hay 5 carriles (¿se
necesitan tantos?), y una mediana de 1.5m. Espacio para todos
hay. No deis la espalda al problema de la masificación y cread
estructuras que faciliten la movilidad de los miles de personas
que pasamos por ahí todos los días. ¡Gracias!
Cal millorar la connectivitat entre barris propers però separats
per la muntanya de Montjuïc. Cal crear o modificar una línia
d'autobus que comuniqui els barris o bé creuant la muntanya o bé
via la ronda del litoral per unir les parts sud dels dos barris i
no passar per Plaça Espanya.
Amb la pèrdua de les línies 36 i 64 el barri del Poble-sec i bona
part de la ciutat ha perdut capacitat de connexió amb tot el
front marítim. Cal que la línia H14 faci el seu recorregut
vorejant les platges o en el seu defecte que la línia H16 passi
pel carrer Josep Carner i faci el seu recorregut seguint el front
marítim de la ciutat.

Per altra banda cal que la línia V11 allargui el seu recorregut
fins a la Plaça Rosa dels Vents.
Cal evitar les dates lectives per fer revisions i manteniments
del Funicular de Montjuïc (actualment és fa al febrer). Aquest
transport és clau per accedir a les diverses escoles i centres
que hi ha a la muntanya i tancant-lo en dates lectives es genera
un greu perjudici als usuraris que en època estival, pel canvi de
tipus d'usuari, no es produiria.
Poble-sec és un dels barris amb major intensitat de circulació de
vehicles d'autoescola en pràctiques i en exàmens. Cal trobar
solucions per disminuir aquesta pressió que pateixen els veïns
traduïda en: més contaminació, més soroll i més transit i amb
menor fluïdesa. Aquest és un problema que Poble-sec comparteix
amb altres barris. Tanmateix, la situació s'ha agreujat els
darrers anys amb el creixement de les autoescoles low-cost amb
grans flotes de vehicles.
El creixent nombre de monopatins a la ciutat, i sovint com a
mitjà de transport, ens obliga a ordenar el seu ús i per tant a
eliminar de la via pública conductes de risc com per exemple
impedir l'ús dels carrers de baixada com a rampes, sovint en
contra direcció posant en risc la circulació de vehicles. Aquest
és un problema compartit entre els barris amb pendent.
Fomentar el transport públic que connecta la ciutat de Barcelona
amb la resta de l'àrea metropolitana. Proposar una reforma de la
xarxa de bus metropolità que permeti accedir més ràpidament a
municipis propers.
Crear un sistema de tarifes socials i progressives, que contempli
diferents sectors de la societat i les seves possibilitats de
pagament: estudiants, persones aturades, etc. Permetre el
fraccionament del pagament dels abonaments elevats de preu i
assegurar que la T-Mobilitat podrà abonar-se de manera
fraccionada.
Fer un estudi per detectar l’existència de punts mal coberts pel
transport públic diürn i nocturn i proposar solucions per
millorar la xarxa existent.
Promoure l’accés universal al transport públic garantir-ne
plenament l’ús a les persones amb mobilitat reduïda.
Ampliar la T-Jove fins als 29 anys, edat en què segons l’article
2.b de la Llei de polítiques de joventut de Catalunya, acaba
l’etapa de la joventut.
Facilitar l’accés al transport públic a l’associacionisme
juvenil. Establir preus especials reduïts en els viatges que es
fan amb grups grans i permetre a les associacions juvenils l’ús
de la T-70/90, fins ara prevista només per a famílies nombroses o
monoparentals.
Garantir que els nous autobusos que adquireixi la flota de
Transports Metropolitans de Barcelona siguin respectuosos amb el
medi ambient; per exemple, que utilitzin l’hidrogen com a font
d’energia.
Millorar el servei de transport públic nocturn. Ampliar el nombre
de línies d’autobusos i la seva freqüència. Crear noves línies de
bus nocturn que trenquin la radialitat de la xarxa. Posar en
funcionament el servei de metro de manera ininterrompuda
de divendres a diumenge.
Dotar de mecanismes d’informació acústica a tots els busos i a
les parades que marquen el temps d’espera.
Ampliar la xarxa de carrils bici de la ciutat. Prioritzar els
carrils segregats, millorar la connectivitat entre ells i la
conflictivitat entre usuaris de la via pública. Estudiar la
possibilitat de crear carrils bici elevats.
Seguir treballant per millorar el servei de Bicing a la ciutat
com a transport públic sostenible. Reduir-ne els preus i establir
un sistema tarifari que consisteixi a fixar un preu base per
fer-se soci/a i pagar a partir de diferents criteris com l’origen
i el destí,
la durada del trajecte o el nombre de trajectes total. Bonificar
les persones usuàries del Bicing que facin trajectes ascendents
amb la bicicleta.
Facilitar l’accés de les bicicletes al transport públic,
especialment als autobusos urbans i interurbans. Estudiar la
implantació de porta bicis en els autobusos de les línies que
facin recorreguts amb desnivell elevat. Assignar un espai
específic per a transport massiu de bicicletes en els trens
(mínim 10 unitats).
Crear una xarxa d’aparcaments segurs de bicicleta (Bicibox) al
voltant de les estacions de metro i tren i a prop d’equipaments
municipals.
Contribuir a la pacificació de la ciutat. Prohibir la circulació
al centre de Barcelona, excepte per a persones residents,
transport i serveis públics. Implementar la circulació de
vehicles per matrícula quan sigui necessària per evitar superar
els llindars de contaminació atmosfèrica.
Reduir la superfície viària i destinar més espai als i les
vianants per contribuir a pacificar el trànsit motoritzat;
generalitzar el model de superilles, zones 30 i altres.
Elaborar un protocol d’actuació sobre contaminació atmosfèrica
amb prohibicions i limitacions segons el nivell d’alerta que
permeti prevenir elevats nivells de contaminació i reduir la
circulació en base a criteris estrictes d’estat de contaminants a
l’aire.
Establir un període de transició cap a un model de mobilitat 100%
lliure de contaminants; marcar una data a l’horitzó en la qual la
circulació viària sigui sense combustibles fòssils.
Elaborar campanyes sensibilització sobre seguretat viària per
incidir en les causes dels accidents i reduir el nivell de
sinistralitat. Treballar especialment la convivència entre els
vehicles de dues rodes i els cotxes i dissenyar una campanya
dirigida, també, a persones conductores de cotxes, professionals
del volant i al sector de les autoescoles.
Promoure l’ús del vehicle compartit com a alternativa sostenible
que fomenta l’economia col·laborativa, la millor utilització dels
recursos i redueix l’ocupació de l’espai públic i l’impacte
ambiental.
Rebaixar els llindars d’emissió de contaminants permesos
actualment als vehicles motoritzats i prohibir la circulació de
vehicles que superin els llindars de contaminació acústica i
atmosfèrica.
No és un tema nou, però si que crec que era molt efectiu i
disuasori, la guàrdia urbana / mossos haurien de fer controls
d'emisions dels vehícles.
Per la ciutat circulen molts vehícles que treuen molt d efum i
ningú fa res per sol.lucionar-ho
Fer com han fet altres ciutats (Stockholm, Milà, etc.) un peatge
d'accés a la ciutat que fomenti un us més racional del vehicle
privat, que permeti invertir els guanys recaptats en millores del
transport públic i que permeti una millora de la qualitat de
l'aire (els estudis parlen d'una reducció dels nivells de
contaminació d'entre un 20% i un 30%).
Estudiar la possibilitat d'introduir "parades i estacions
intel·ligents", que permetrien als viatgers introduir el seu
destí per rebre informació sobre com arribar-hi.
Ampliar la xarxa de carrils VAO, també en direcció a Lleida, per
promoure el transport públic, la mobilitat sostenible i reduir
les congestions.
Perseguir de manera més severa la DUM que obstaculitzi la
mobilitat d'altres agents de la ciutat com són els ciclistes.
Classificant els cotxes dins de categories més acurades i
establint zones ambientals i prohibicions de circulació com es fa
a Alemanya.
Augmentar el preu de l'àrea verda i blava, per sobre, com a
mínim, dels aparcaments subterranis i reduir les places
d'aparcament en superfície per alliberar l'espai públic de cotxes
i desincentivar l'ús del vehicle privat.
Aquest canvi ha d'anar acompanyat d'una millora del transport
públic.
Comunicar àmpliament els objectius i estratègies en matèria de
mobilitat que segueix la ciutat a curt, mig i llarg termini per
difondre i generar debat crític entre la ciutadania.
L'àrea de glòries està creixent molt i cada cop més hi ha més
oficines i més gent arriba amb metro el problema és que la
sortida i entrada està totalment col·lapsat s'hauria d'ampliar la
zona d'entrada sortida ara mateix no escala i és un risc de
seguretat molt gros. També falten més màquines per validar el
títol .
Per tal de millorar la zona i ajudar en pacificar-la una proposta
és treure tota la zona blava de Sant Andreu del Palomar i
convertir-la en zona verda o bé treure-la i utilitzar l'espai per
ampliar la vorera o bé per carril bici.
L'estació de Fabra i Puig és una estació molt utilitzada on entra
i surt molta gent una opció seria millorar el vestíbul ampliant
la zona de validació de bitllets es pot aprofitar i moure
l'entrada sortida de l'estació just a la plaça que hi ha davant
de l'estació de RENFE. Així l'entrada del col·legi Jesús Maria
quedaria més lliure i la plaça tindria un ús millor que el que té
ara. Es podria aprofitar e instal·lar ascensors.
Atès el nombre creixent d'accidents per distraccions al volant,
la diferència de conduir a una velocitat o una altra i la
capacitat de reacció que un conductor pot tenir,...
Exceptuant algun carrer de la xarxa viària bàsica, limitar la
velocitat màxima permesa dins de la ciutat a 30 Km/hora, revisar
que el ritme semafòric no fomenti que els vehicles accelerin i
introduir obstacles físics a les calçades, p. ex., ressalts, per
a què els vehicles es vegin obligats a reduir la seva velocitat
de circulació i eventualment decreixi el nombre d'accidents al
carrer.
Estudiar la potencial perillositat que tenen en alguns punts de
la ciutat.
Introduir aparcament massiu de bicicletes a grans intercanviadors
de transport, empreses, edificis de l'Administració, centres
escolars i accessos d'àrees pacificades, p. ex., Ciutat Vella.
Multar motocicletes aparcades a la vorera i els cotxes en doble
fila davant dels centres escolars.
Fomentar el transport escolar en transport públic i autocar —fins
i tot compartit per diferents centres escolars propers.
Promoure també els aparcaments que tenen tarifes reduïdes a prop
d'aquests.
En cas de què s'habilitin zones d'aparcament pels centres
escolars, forçar que no estiguin just al costat d'aquests per
evitar congestió i preservar la seguretat dels que hi arriben
caminant.
Corresponsabilitzar els centres escolars, els veïns i els
comerços veïns d'aquests del bon funcionament dels camins
escolars i mantenir-ne la seva continuïtat, que no siguin
projectes puntuals que caiguin en l’oblit.
Introduir o reforçar la figura dels agents cívics en alguns punts
de la ciutat.
Dissenyar tots els passos de vianants de manera que quedin sempre
al nivell de les voreres.
Introduir sistema de socors / ajuda en algunes parades del
transport públic per augmentar la percepció de seguretat en el
transport públic de les parades que són més solitàries.
Indicar de manera més visible les càmeres de videovigilància al
transport públic per augmentar la percepció de seguretat en
alguns punts "morts" o amagats.
Reforçar l’enllumenat en alguns carrers per afavorir l'ús del
transport públic a la nit.
Tallar el trànsit de vehicles en alguns carrers en cap de setmana
per afavorir que s'hi produeixin altres activitats que no ocorren
entre setmana.
Des de l'Administració i l'empresa privada, buscar solucions de
manera conjunta a aquells desplaçaments que els treballadors
d'empreses en polígons es veuen obligats a realitzar diàriament
en vehicle privat; procurant, p. ex., reforçar el transport
públic que hi arribi, enllaçant el transport públic amb aquests
polígons amb més bicicletes / camins segurs, etc.
Tractar l'accidentalitat considerant carrers / àrees més àmplies
d'accidentalitat que els denominats "punts negres".
Tractar-la també fent èmfasi en els qui la provoquen i no tant en
els ferits.
Sant Andreu Palomar es podria implementar en casi tots el carrers
límit de 20km/h
Premiar o reconèixer d'alguna manera aquells vehicles de DUM que
no són contaminants (exemple Madrid).
Als xamfrans, substituir aparcaments de cotxes i furgonetes per
aparcaments de motocicletes, punts de Bicing, etc.
Repensar la posició d'alguns contenidors per evitar deixar els
vianants o conductors sense visió dels uns o dels altres en els
passos de vianants.
A banda i banda dels passos de vianants substituir sempre els
aparcaments de cotxes per aparcaments de motos.
Atendre les qüestions específiques de cada Superilla quan es
dissenyi / s'implementi; les propostes no poden ser uniformes.
Des de l'Administració, donar més informació i veu als ciutadans
que estiguin afectats per una Superilla, abans i després
d'implementar-la.
Evitar dissenyar punts en les Superilles que, per falta
d'activitat / control ciutadà en moments específics, generin
sensació d'inseguretat.
En superilles que estiguin en funcionament, facilitar l'accés de
vehicles d'emergències o servei a la gent gran.
Introduir aparcaments per a bicicletes de diferents mides
("cargobikes", etc).
Introduir més radars de trànsit a la ciutat que controlin el
límit de velocitat per trams i no en punts concrets, atès que
aquests últims no aconsegueixen que es redueixi la velocitat de
circulació més enllà de l'àrea propera al radar i porten els
vehicles, a més, a frenar i accelerar, amb la contaminació
acústica que això suposa.
Augmentar l'espai dedicat al transport públic en superfície i
preservar-ne la seva mobilitat fluïda, multant, p. ex., a aquells
vehicles que s'hi aturin per deixar o agafar passatgers.
En la mesura que sigui possible, apujar els impostos que es
paguen per benzina, adquisició de vehicles, etc. per dissuadir la
gent de comprar o utilitzar un vehicle privat —en cas de què això
no es pugui fer a nivell municipal, forçar que es faci a nivell
estatal o autonòmic.
En el disseny dels carrers, prioritzar l'aparcament de vehicles
de dues rodes enfront de l'aparcament per a cotxes per
desincentivar l'ús d'aquests i possibilitar l'eliminació de les
motocicletes de les voreres.
Quan es facin obres de remodelació de l'espai públic, informar a
la ciutadania dels beneficis que aquestes tindran a nivell de
contaminació, soroll, etc. per a què tothom prengui consciència
dels beneficis que té canviar la ciutat a favor dels vianants.
Quan hi hagi obres en un edifici i s'hagi d'ocupar la via pública
per dur-les a terme, instal·lar bastides o sistemes que, en
comptes d'envair l'espai de les voreres, envaeixin la calçada.
Eliminar places d'aparcament en superfície de manera
generalitzada, especialment al centre i als nuclis antics
pacificats.
També quan es fan obres de renovació dels carrers i se'n
suprimeixen temporalment —i el trànsit i aparcament
s'autorregula—, no introduir-ne en la mateixa proporció de nou.
És un contrasentit que es renovi un carrer en favor dels vianants
i que s'introdueixi després tant espai dedicat al vehicle privat.
Reforçar / tenir en compte la mobilitat als barris amb un fort
desnivell orogràfic.
Donar més informació als ciutadans sobre circulació a les
plataformes úniques.
Implementar o millorar les tecnologies existents vetllant que
ningú no en quedi exclòs, especialment la gent gran.
A nivell d'oferir eines als seus usuaris per planificar els seus
viatges, a nivell d'estar dotada de més aparcaments per a
bicicletes o aparcament proper a l'estació pel vehicle privat, de
tenir més espai al seu voltant conseqüència d'haver eliminat les
motos de les voreres, etc.
Si les empreses privades investiguen formes de mobilitat futura,
la ciutat també ha de fer-ho per donar resposta a les
necessitats/canvi d'hàbits dels seus habitants —i tenir una
normativa que s'adeqüi ràpidament a cada moment que viu la ciutat
per no anar sempre a remolc d'allò que imposa el mercat privat.
Atès que hi ha recorreguts de vehicles de DUM que són iguals que
molts recorreguts habituals de la ciutadania, fer interaccionar
DUM i transport públic en busca de possibles sinergies.
Com ara targetes financeres, pagaments amb el mòbil, altres
sistemes de pagament,...
Especialment en zones fosques i solitàries que generin sensació
d’inseguretat.
Donant més eines al ciutadà per a què pugui decidir quin mitjà de
transport li convé més en tot moment.
Pel que fa al Servei de Taxi, p. ex., els ciutadans valorarien
positivament poder saber més ràpidament on hi ha parades de taxi,
els taxis que aquestes tenen, etc.
Pel que fa a les àrees DUM, els ciutadans valorarien positivament
poder saber quines àrees DUM estan ocupades —fins i tot si ho
estan per vehicles mal estacionats—, un flux a temps real de la
DUM de la ciutat,...
Incorporar en els títols de transport algun tipus de gravamen que
obligui als turistes a contribuir en el funcionament i
manteniment del transport públic.
Com motocicletes aparcades a la vorera, vehicles estacionats en
places per a persones amb mobilitat reduïda, etc.
Centralitzar totes les apps de mobilitat en una sola aplicació
Mobility-as-a-Service (MAAS) per garantir-ne un ús eficient.
Estudiar possibilitats que facin el servei de Bicing més rentable
i que sigui un servei que com els sharings permeti la reserva de
bicicletes.
Reforçar la comunicació i treball en equip entre administracions
veïnes per tal d'afrontar conjuntament els reptes que planteja la
mobilitat.
Seguint l'exemple d'algunes poblacions petites que ja ho
apliquen, estudiar la implantació del taxi com a servei que
reforçaria el transport públic fins a polígons industrials quan
aquest no hi arriba o com a alternativa al transport públic
saturat.
Garantir que els sistemes de gestió de la mobilitat són prou
flexibles per adaptar-se, p. ex., a la mobilitat compartida.
Introduir la tecnologia com a una eina eficaç per fer pedagogia
sobre la contaminació, però fer-ho de manera que sigui més
comprensible que ara (els ciutadans estan familiaritzats amb els
símbols que expressen la qualitat de l'aire, p. ex., però no els
saben interpretar.)
Per reduir la mobilitat privada dins la ciutat, crear grans
aparcaments públics i segurs en zones perifèriques del centre
urbà, limitats als residents a la ciutat, amb una molt bona
accessibilitat en transport públic, sense cost o a un cost mínim
i que permetrien eliminar aparcaments de tot tipus en via
pública.
Aplicar polítiques disuassòries, reforçar i potenciar els
sistemes de supervisió i no incórrer en permissivitats de cap
tipus.
Especialment per als col·lectius més vulnerables (gent gran,
infants, persones amb discapacitat, malalts, etc.)
Atesos els avantatges que proporciona a la mobilitat de la
ciutat, a través de la promoció de campanyes de convivència,
control del manteniment i inspecció tècnica i gestió de
l’aparcament.
Horaris de circulació, ordenació de les zones de càrrega i
descàrrega, habilitació de zones d’aparcament de camions,
introducció de més carrils multiús, etc.
Actualitat;
Voreres Petites
Carril Central Inútil
Enllumenat Antic
Falta Escombreries
Mur Entre Barris
Edificis Buits

Pacificació;
Eliminar Carril Central
Ampliar Voreres
4 Carrils – 1 Bus/Taxi + 1 Cotxe/Bici A 30

Singularitat;
Peatonalització C/ Jonqueres
Pas Vianants Central A Antoni Maura
Eliminar Obstacles A Voreres
Il·Luminació En Xarxa Ancorada A Façana
Revaloritzar Façanes
Concurs Arquitectònic Amb (Coac)
Es necesario ampliar las aceras para humanizar esta calle y
plantar árboles para naturaliizarla. Es una calle muy bonita que
cuesta disfrutar y permanecer en ella por el poco espacio el
ruido y la contaminación
Hace falta un carril bici bidireccional para poder bajar desde
Plaza Urquinaona hasta el puerto de forma segura ya que pocas
calles por el centro por las que se puede circular.
Passos de vianants: Plaça Ramon Berenguer el Gran, Plaça de
l’Àngel-pas, C/Àngel Baixeras, Placeta de sortida del Metro
Urquinaona.

Aquesta proposta pertany al criteri 1. Dissenyar els passos de
vianants per donar prioritat a les persones vianants.

Grau de suport del criteri: ALT.
Passos de vianants: Plaça Ramon Berenguer el Gran, Plaça de
l’Àngel, C/Àngel Baixeras, Placeta de sortida del Metro
Urquinaona.

Aquesta proposta pertany al criteri 1. Dissenyar els passos de
vianants per donar prioritat a les persones vianants.
Grau de suport del criteri: ALT.
Passos de vianants: C/Sant Pere Més Baix, C/Argenteria i Plaça de
l’Àngel, C/Comtal.

Aquesta proposta pertany al criteri 1. Dissenyar els passos de
vianants per donar prioritat a les persones vianants.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta pertany al criteri 1. Dissenyar els passos de
vianants per donar prioritat a les persones vianants.
Grau de suport del criteri: ALT.
Vincular el pas superior de la Plaça Ramon Berenguer el Gran amb
el C/Pere Gallifa, ajustar el pas del C/Sant Pere Més Baix,
centrar el pas superior de la Plaça de l’Àngel i del C/Bòria.

Aquesta proposta pertany al criteri 2. Ubicar els passos de
vianants per facilitar la circulació naturals de les persones
vianants provinents dels carrers transversals.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta pertany al criteri 2. Ubicar els passos de
vianants per facilitar la circulació naturals de les persones
vianants provinents dels carrers transversals.
Grau de suport del criteri: ALT.
Passos de vianants propostas: davant de l’accés de l’oficina de
la universitat entre el C/Consolat de Mar i el C/dels Agullers,
un pas inferior a la cruïlla de Via laietana i el C/Àngel J.
Baixeras i un pas en diagonal de la plaça fins al C/Argenteria.

Aquesta proposta pertany al criteri 2. Ubicar els passos de
vianants per facilitar la circulació naturals de les persones
vianants provinents dels carrers transversals.
Grau de suport del criteri: ALT.
Tram 1: de la Placeta del Metro Urquinaona fins al C/ Sant Pere
Més Alt.
Tram 2: Plaça d’Antoni Maura.
Tram 3: del C/ Bòria fins l’inici del C/Argenteria .
Tram 4: Plaça d’Antonio López.

Aquesta proposta coincideix amb el criteri 3.
Grau de suport del criteri: MIG.
Aquesta proposta coincideix amb el criteri 4.
Grau de suport del criteri: BAIX.
Aquesta proposta pertany al criteri 5. Dissenyar les voreres de
la Via Laietana i del C/Jonqueres per facilitar la circulació de
vianants.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta pertany al criteri 25. Prioritzar l’ús de les
voreres per a la circulació de vianants.
Grau de suport del criteri: ALT.
Evitar posar el mateix tipus de paviment de l’Avinguda Diagonal.

Aquesta proposta pertany al criteri 25. Prioritzar l’ús de les
voreres per a la circulació de vianants.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta pertany al criteri 26. Prioritzar l’ús de les
places i dels espais d’eixamplament per l’estada i descans i
altres activitats exteriors.
Grau de suport del criteri: ALT.
Com per exemple marquesines, bústies de correus, caixes de
semàfors, quioscos.

Aquesta proposta pertany al criteri 6. Minimitzar la presència
d’obstacles a les voreres de la Via Laietana i del C/Jonqueres.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta pertany al criteri 6. Minimitzar la presència
d’obstacles a les voreres de la Via Laietana i del C/Jonqueres.
Grau de suport del criteri: ALT.
Jardineres petites amb vegetació baixa, enfiladisses o jardineres
grans amb arbres en funció de la dimensió de vorera).

Aquesta proposta pertany al criteri 27. Incorporar elements
vegetals.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta pertany al criteri 27. Incorporar elements
vegetals.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta coincideix amb el criteri 28.
Grau de suport del criteri: BAIX.
Exemples d’elements de gran dimensió: el quiosc, la marquesina de
la parada d’autobús i els contenidors d’escombraries.

Aquesta proposta pertany al criteri 29. Reorganitzar l’espai per
potenciar la circulació de vianants.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta pertany al criteri 29. Reorganitzar l’espai per
potenciar la circulació de vianants.
Grau de suport del criteri: ALT.
No ubicar aparcament de motocicletes ni parades de Bus Turístic.

Aquesta proposta pertany al criteri 29. Reorganitzar l’espai per
potenciar la circulació de vianants.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta pertany al criteri 30. Potenciar aquest espai
com un punt de trobada.
Grau de suport del criteri: MIG.
Aquesta proposta pertany al criteri 31. Potenciar la relació
comunitària entre el veïnat generant espais d’estada.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta pertany al criteri 32. Potenciar la continuïtat
entre els dos costat de la Via Laietana.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquest pas de vianants ha de garantir la seguretat de vianants en
relació al gir dels cotxes i als accessos als aparcaments.

Aquesta proposta pertany al criteri 32. Potenciar la continuïtat
entre els dos costat de la Via Laietana.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta pertany al criteri 7. Pacificar el C/Jonqueres.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta té relació amb la proposta P50 i pertany al
criteri 33. Dotar de singularitat l’espai central.
Grau de suport del criteri: BAIX.
Àmbit: C/Tomàs Mieres, C/Sant Pere Més Alt, C/Comtal i
C/Ortigosa.

Aquesta proposta coincideix amb el criteri 8.
Grau de suport del criteri: MIG.
Aquesta proposta pertany al criteri 34. Permetre la continuïtat
del C/dels Mercaders a la cruïlla amb l’Avinguda Francesc Cambó.
Grau de suport del criteri: BAIX.
Aquesta proposta pertany al criteri 9. Facilitar l’orientació de
veïnat i visitants.
Grau de suport del criteri: MIG.
Aquesta proposta pertany al criteri 35. Alliberar l’espai de
l’excés d’usos.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta pertany al criteri 10. Dotar la Via Laietana de
parades d’autobús de qualitat.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquest espai ha d’estar protegit de la intempèrie i el mobiliari
urbà ha de permetre seure en diferents posicions (recolzar-se de
peu, seure, etc.).

Aquesta proposta coincideix amb el criteri 36.
Grau de suport del criteri: MIG.
Aquesta proposta pertany al criteri 37. Convertir la plaça en un
espai d’oci i de convivència a l’aire lliure.
Grau de suport del criteri: ALT.
Adequar la cota de la vorera o preveure rampes d’autobús menys
inclinades.

Aquesta proposta pertany al criteri 10. Dotar la Via Laietana de
parades d’autobús de qualitat.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta pertany al criteri 11. Estudiar la ubicació més
adient de les parades d’autobús.
Grau de suport del criteri: ALT.
(Aquesta proposta té relació amb la proposta P7).

Aquesta proposta pertany al criteri 11. Estudiar la ubicació més
adient de les parades d’autobús.
Grau de suport del criteri: ALT.
Apropar el màxim possible la parada d’autobús existent a la
sortida de metro de Jaume I.

Aquesta proposta pertany al criteri 11. Estudiar la ubicació més
adient de les parades d’autobús.
Grau de suport del criteri: ALT.
Excloure els jocs actius degut a les dimensions de la plaça i a
la proximitat dels vehicles.

Aquesta proposta pertany al criteri 38. Convertir la plaça en una
espai lúdic.
Grau de suport del criteri: MIG.
Aquesta proposta pertany al criteri 12. Millorar les estacions de
metro per a que siguin accessibles.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta pertany al criteri 38. Convertir la plaça en una
espai lúdic.
Grau de suport del criteri: MIG.
Aquesta proposta coincideix amb el criteri 13.
Grau de suport del criteri: MIG.
Aquest espai ha de ser ample, ha de comptar amb paviment dur i ha
d’estar correctament senyalitzat per evitar ser envaït.

Aquesta proposta pertany al criteri 38. Convertir la plaça en una
espai lúdic.
Grau de suport del criteri: MIG.
Aquesta proposta pertany al criteri 14. Estudiar la ubicació de
les parades de Taxi.
Grau de suport del criteri: MIG.
Contemplar la possibilitat d'utilitzar mobiliari "nòmada", taules
i cadires plegables guardades a la mateixa plaça. Incloure espai
d'emmagatzematge pels jocs i pel mobiliari. Protegir de la pluja.

Aquesta proposta pertany al criteri 38. Convertir la plaça en una
espai lúdic.
Grau de suport del criteri: MIG.
Les dues activitats poden estar vinculades, el paviment ha de ser
tou tant per al rocòdrom com per a les estructures del circuit.

Aquesta proposta pertany al criteri 38. Convertir la plaça en una
espai lúdic.
Grau de suport del criteri: MIG.
Aquesta proposta pertany coincideix amb el criteri 15.
Grau de suport del criteri: MIG.
Aquesta proposta pertany al criteri 39. Organitzar els usos de
manera que les activitats pròximes siguin compatibles.
Grau de suport del criteri: BAIX.
Aquesta proposta pertany al criteri 16. Incloure les bicicletes a
la secció de la Via Laietana tant de baixada com de pujada.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta pertany al criteri 40. Naturalització de
l’espai.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta pertany al criteri 17. Incorporar carril 30km/h
compartit per cotxes i bicicleta.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta pertany al criteri 41. Resignificar l’espai.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta coincideix amb el criteri 42.
Grau de suport del criteri: BAIX.
Aquesta proposta pertany al criteri 43. Il·luminació singular
d’aquests espais.
Grau de suport del criteri: BAIX.
Aquesta proposta pertany al criteri 43. Il·luminació singular
d’aquests espais..
Grau de suport del criteri: BAIX.
Permetre la pujada dels veïns i veïnes de la zona Sud.

Aquesta proposta pertany al criteri 17. Incorporar carril 30km/h
compartit per cotxes i bicicleta.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta coincideix amb el criteri 44.
Grau de suport del criteri: BAIX.
Aquesta proposta pertany al criteri 18. Reduir la velocitat
excessiva de la via per millorar la percepció de seguretat.
Grau de suport del criteri: ALT.
Accés des del Carrer Fontanelles i des del Passeig Isabel II.

Aquesta proposta pertany al criteri 18. Reduir la velocitat
excessiva de la via per millorar la percepció de seguretat.
Grau de suport del criteri: ALT.
Anul·lar la circulació lineal en aquest punt i fer una placeta
central amb circulació al voltant.

Aquesta proposta pertany coincideix amb el criteri 19.
Grau de suport del criteri: BAIX.
Reduir les dificultats i distàncies a recórrer.

Aquesta proposta pertany al criteri 20. Regular els punts de
parada dels autobusos discrecionals.
Grau de suport del criteri: MIG.
Aquesta proposta pertany al criteri 20. Regular els punts de
parada dels autobusos discrecionals.
Grau de suport del criteri: MIG.
Aquesta proposta pertany al criteri 21.  Regular la circulació i
les parades del Bus Turístic.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta pertany al criteri 21. Regular la circulació i
les parades del Bus Turístic.
Grau de suport del criteri: ALT.
Aquesta proposta pertany al criteri 22. Mantenir l’accés amb
vehicle a l’interior dels barris des de la Via Laietana.
Grau de suport del criteri: MIG.
Aquesta proposta coincideix amb el criteri 24.
Grau de suport del criteri: BAIX.
Aquesta proposta coincideix amb el criteri 24.
Grau de suport del criteri: ALT.
Los excesivos ruidos y la contaminación que producen los
vehículos, especialmente motocicletas las elevadas velocidades
cogen en el tramo entre Gutenberg y Navata el riesgo a los
peatones que intentan atravesar esta vía, propongo:

Instalen cintas reductoras de velocidad para evitar los riesgos
citas y mejorar la vida diaria de las personas que habitamos en
esta Carretera.
Pacificació del carrer Barò de la Barre (entrada posterior) i
Avinguda de Vallcarca, 220 (entrada principal).

Pacificació del trànsit en l’entorn escolar:
Ampliant voreres, evitar aglomeracions.
reduir els carrils i la velocitat de circulació.
Millor senyalització,
instal·lacio de cintes reductores de velocitat,
Millora dels accessos a l'escola
Instal·lació d'elements de seguretat a l'espai, baranes per
evitar que els nens corrin cap a la carretera.
Creació de zones de joc espontani.
Portem tot l'estiu rebent visites diàries de famílies senceres de
porcs senglars. A part del soroll que fan en tombar els
containers i trencar-los, escampen tota la brossa pel carrer
deixant-los intransitables i plens de males olors. Necessitem una
solució urgent.
Ja fa temps (Anys) que estem demanant que s'eliminin els pals
elèctrics de les voreres del carrer Navata i col·lindants ja que
les voreres són força estretes i els pals estan situats gairebé
al mig de la vorera cosa que impideix passa una cadira de rodes,
cotxet de nen, carro de compra, etc.

El soterrament de les línies elèctriques ja s'ha fet a altres
zones com al carrer Ticià i recentment al barri de Sant Genís.
Hola, els vehicles que passen pel tram del CARRER de la Mare de
Déu del Coll entre el número 123-103aprox van a una velocitat
excesiva, suposant un perill per als vianants i fent un soroll
molt molest a totes hores.

Aquest tram justament és recte i fa baixada, facilitant als
conductors accelerar sense miraments.

Considerin instalar-hi bandes reductores de velocitat (ressalts)
o altres elements reductors de la velocitat en l'àmbit urbà per a
millorar els aspectes mencionats.
Els vehicles circulen a gran velocitat, les voreres són molt
estretes i els vianants caminen amb dificultat quan hi ha una
bicicleta, cotxet amb nadó o persona amb movilitat reduida,
sovint ocupant la calçada. Els veins alertem sobre la
perillositat d'aquesta situació, així com la contaminació
acústica que genera. Es proposa a debat la limitació de la
cirucilació a un carril, així com valorar el millor dispositiu de
dissuasió (radars, senyalització) i de reducció de la velocitat.
Sincronitzar bé el pas de vehicles, que sigui sinultani en les
dues direccions. Ara esta com quan hi havia obres, el pas no és
simultani sinó alternatiu, com si fos d'un sol carril. Això està
creant tràfic i molestes cues pels veïns, en especial a certes
hores els busos poden trigar fins a 5 minuts més respecte a abans
de les obres.
Problemàtica a l'antiga pedrera de Vallcarca on sovint hi ha
persones que realitzen fogueres moltestant als veïns amb el fum,
les olors i el soroll. No respecten la normativa municipal.
Caldria buscar una solució per a control i evitar aquestes
celebracions.
Esta pensat incloure en aquesta legislatura la remodelació del
Centre Cívic del Coll en el PAD?
La legislatura passada ens vau dir que no s'arribava a temps i
que entraria en aquesta.
Sobre la vorera del carrer Pau Ferran num2, es habitual que
s'utilitzi per aparcar impedint l'acces dels peatons pe la
vorera. Demanaria que es ppossesin pilones per evitar-ho
Eliminar el fuerte olor a pises y el ir saltando para no pisar
cacas de perro. Dotaría al distrito completo de agentes cívicos
(planes de empleo) para informar, educar o proponer sanciones a
dueñ@s de perros para recoger las cacas / tirar agua sobre los
orines de sus animales. Aumentaría la limpieza con agua a presión
por las aceras, Gracias.
La calle Mora d'Ebre es uno de los ejes pricipales que cruzan el
barrio y sirve de conexión con el Distrito de Horta/Guinardo
donde los vehiculo suben a mucha velocidad.

La estrechez de las aceras y la velocidad son un riesgo muy alto
para los vianantes de una calle muy transitada por niños, ya que
conecta con 2 de les Escoles del Coll

La insercion de Badenes o Pasos elevados frenaria la velocidad de
los vehiculos mejorando la Seguridad Ciudadana

Gracias
Está prevista en la reurbanización de Torrent del Remei las
expropiaciones previstas en la AA1 (Actuació Aillada 1) para
ampliar las aceras, ganar zona verde y equipamientos tan
necesarios para el barrio, tal como estaba previsto ya en 2011 en
la “ Modificació del PGM per a la Remodelació i Millora de
l’àmbit del Pla Portell del Barri del Coll”?
Voldríem traslladar les propostes que s'han treballat a la
Comissió d'Urbanisme del Coll al conjunt del veïnat.

Les línies de treball principal han estat la millora del
transport públic, la reducció de la veloctat i de la intensitat
del tràsit, l'augment de seguretat a les cruïlles l'eliminació
dels obstacles a les voreres.

A més a més caldria parlar de tot el projecte de resolució del
coll d'ampolla del carrer Portell amb els carrers Santuari, Tirso
i Ceuta.

Cordialment
Crec q seria pertinent millorar l’accessibilitat del carrer
integrant-lo als estàndards urbanístics de la ciutat de
Barcelona. Cal repensar la jardineria, neteja i il·luminació.
Parlar-ne per assegurar q és una prioritat del districte i del
consitori cara als propers pressupostos recollint les inquietuds
i propostes dels veïns. Per últim seria bo entendre com es lliga
aquesta actuació amb l’allargament peatonal del c/ Maignon a
través dels jardins del convent de St Josep de la Muntanya.
Tot i que tenen l’entrada prohibida, algunes persones continuen
entrant amb els seus gossos al camp de petanca amics de gràcia,
ocasionant molèsties acúsitques als veïns del voltant i malmetent
el terreny de joc per practicar la petanca.

Proposo tancar la porta amb una clau que només tinguin les
persones del club de petanca.
El carrer mare de Déu del coll, és un carrer on ho passegen
persones amb carros tornant de la comprar, i famílies amb nens
direcció a l'escola. Tot i així, hi ha trams on la vorera nol
arriba al metre d'ample, obligant a invair la carretera. A més,
el fet d'aquesta incomoditat dels ciutadans per passejar-hi,
provoca que sigui un carrer poc avingut al comerç o botigues de
primera necessitat per les veïnes. Potser sobre zona verda en
trams de vorera tant estreta.
La geografia del barri la Salut dificulta la mobilitat, i el
servi del Bus 116 no permet cobrir les necessitats de les veïnes.
L’increment de la pressió turística ha perjudicat el servei del
bus 116, fins el punt que quan el necessitem per la compr, o
arribar o sortir del barri, no podem utilitzar-lo (el bus no es
para quan va ple). Necessitem millores: increment de la
freqüència, desdoblaments, nous recorreguts? transports
alternatius pels turistes com llançadores des de Lesseps o
Joanic?.
La renovació del Coll del Portell i la seva interconnexió amb el
ParkGüell són crucials pel futur del nostre barri. És essencial
una estreta col·laboració entre les parts implicades: el Park
Güell, l’Ajuntament i els veïns, per garantir el millor
desenvolupament possible per al barri. Per tant, és fonamental
que les opinions i les necessitats dels veïns es considerin com a
punt de partida d'aquest projecte. Es podria iniciar un procés
participatius veïnal?
Al llarg del 2021 i 2022 es va fer la petició de fer-hi un Parc
infantil en

aquest cul-de-sac del carrer Sant Cugat, cosa que l’Ajuntament ho
va

acceptar, però l’estudi tècnic corresponent va establir que no es
podia

fer per motius de seguretat, a causa del tipus de roca que
envolta el

lloc.

Posteriorment hem sabut que hi ha l’opció d’obrir el carrer
(suposem

que amb escales) tal com marca el MPGM.

La nostra pregunta és “Per quan està prevista l’obertura o
connexió del

carrer?
El 2024 serà el 160 aniversari de la creació del

barri de La Salut arrel de la construcció

de l’ermita de Mare de Deu de la Salut a la Casa Morera.

La pregunta és: l’ermita estarà oberta per aquesta

commemoració?

Segons el mossèn (Independent núm. 946 del 22/9/2023) falta que
l’Ajuntament aprovi el final de l’obra perquè la immobiliària
faci la cessió a l'Arquebisbat.

Si això és cert, quins impediments té l’Ajuntament per a
l’aprovació de

l’obra?
Està previst l'inici de les obres d'arranjament d'aquest espai? i
per quan?
Molt abans de la sequera va desaparèixer la vegetació dels
parterres. No s'ha pavimentat ni delimitat la zona malmesa.

El paviment hi ha obertures de 9cmx 9cm aprox. pel creixement de
gespa cosa que no passa. Algunes s'han cobert i d'altres no sense
respectar però el cromatisme del projecte inicial.

En 20 anys j(els jardins son de 2004) ja tenim un patrimoni força
fet malmès

Quan és farà un manteniment corrector dels defectes assenyalats?
Quan es destinarà pressupost pels Espais d'Entitats que han de
situar-se als baixos i altells de l'Espai Quirón ?
* Els usuaris que fan servir L hort de ca la trava desde fa anys
són cada cop més persones i generen soroll, alteracions de tràfic
a les voreres (la gent s atura davant les activitats de lhort amb
porta tancada, enerant dificultat de pas en vorera de 1m),
sensació de inseguretat ( es donen baralles, una d elles va
sortir a tv).
* Per tot aixo caldria la intervenció ajuntament per pacificar L
espai, i principalment proposar als usuaris de l hort un horari
compatible amb la vida veïnal.
Molt abans de la sequera va desaparèixer la vegetació dels
parterres. No s'ha pavimentat ni delimitat la zona malmesa.

Als sectors del paviment on no es preveu creixement de gespa
algunes obertures s'han cobert sense respectar però el cromatisme
del projecte inicial.

Quan és farà un manteniment corrector dels defectes assenyalats?
Al 2024, fa 160 anys que es crea el barri. amb la construcció de
l’ermita de Mare de Deu de la Salut annexa a la Casa Morera ara
desapareguda.

L’ermita és el principal referent històric del barri però roman
tancada pendent, segons sembla, d’unes obres menors que
l’Ajuntament hauria d’aprovar. posteriorment. El bloc
d’habitatges annex és operatiu des de fa dos any

Si és així, ha fet l’Ajuntament alguna gestió prop de la
immobiliària per activar-ho i poder obrir-la aquest setembre?
Revisió de l’arbrat (plataners) ubicats a la Rambla Mercedes.
Actualment, els plataners d’aquesta zona estan assalvatjats i
està essent un problema per als veïns que patim al.lèrgies. Ara
mateix, estem en plena època de politització i tot amb medicació,
es fa molt dificil la convivència si aquests no estan ben
cuidats. Amb l’alçada que tenen entra tot el polen per la
finestra de casa. gràcies per l’atenció.
Bon dia, els faig a mans el següent problema:

Els veïns del carrer ‘Martinez de la Rosa’ estem preocupats per
la higiene i salubritat del carrer, donat que no sabem si és per
manca de neteja o incivisme, que de manera constant es troba
completament brut i ple de defecacions d’animals.

Els veïns pengen rètols fets per ells mateixos a les parets del
carrer perquè estem cansats ja d’aquest tema.

Ens poden donar alguna solució si us plau. Moltes gràcies per
avançat.
Horari de les Biblioteques desde les 9:00 fins a les 21:00, tots
els díes.

Algún espai que sigui cobert, amb taules, endolls (per mobils i
portatils), wifi, cadires i sofas, máquines de vending, fonts
d'aigua per beure i lavabos. Obert tot el dia.

Lavabos públics a les plaçes, per evitar el terrible olor a pixat
que fa Gracia. Si no es fa, dir-lis als restauradors que els
lavabos son publics i que posar un cartell dient que "WC només
per a clients" es ilegal.
Hola veïnes,

La meva proposta consisteix en poder fer quelcom de profit amb el
troç de terreny que hi ha al c/Milà i Fontanals, entre el
c/Còrsega i Abdó Terrades. Des de fa uns anys està vallat, i s'ha
convertit en un espai on la gent es dedica a llançar les
escombreries. La qual cosa el fa un possible niu de plagues
(rates, paneroles...).

Gràcies,

Elisabet Olivé
La proposta consisteix en acabar de col·locar pilones en el
costat mar del carrer Planeta a tocar a la plaça del Sol per
evitar l'estacionament de camions que fan el subministre a la
majoria dels bars de la Plaça.  Aquests camions, que es passen
hores estacionats al mateix  lloc, juntament amb els bidons de
cervesa i les caixes d'ampolles envaeixen bona part del carrer
perjudicant la maniobra de sortida dels vehicles de l'aparcament
soterrani de la plaça.
Propongo arreglar la calle Sant Salvador como se ha hecho con
Cardener Alzina y otras por favor hagan una evaluación
Propongo se repartan carteles para los propietarios de perros que
circulen por esta calle para que controlen las cacasy los pipis
por las aceras hay días escandalosos
Establecer medidas para reducir los ruidos derivados de la
EXCESIVA aceleración de los vehículos en el tramo citado,
reduciendo la velocidad de los mismos y evitando posibles
accidentes. He enviado esta misma solicitud al apartado de Quejas
del ayuntamiento obteniendo respuestas tales como: No se pueden
aplicar elementos reductores para evitar daños a los vehiculos
(vean ESos elementos en C/ Gomis), la Guardia Urbana solicita
pruebas para intervenir: ¿ SUS FUNCIONES NO SON VIGILAR Y
CORREGIR?
Se refiere al aparcamiento de vehiculos (coches y motos) , sobre
la acera descendente y las motos en la ascendente, i la descarga
de dos supermencados (Suma y Condis) que dificultan la ciculación
del Paseo de doble dirección e intenso tráfico, que dificultan el
paso de peatones y personas con diificultades reducidas, amen del
pesimo estado de las aceras deterioradas, desniveladas y
desiguales en su planimetria.
Me sumo a las quejas de vecinos del barrio sobre la limpieza de
las calles. Puigmartí parece el retrete de los perros y esta
suciedad se extiende a Torrijos, Quevedo y Pl John Lennon.

¿Hay alguna propuesta para solucionar este grave problema? Si no
es así, sugiero que limpien cada día mediante barrido y sobre
todo con riego diario, todas estas calles. Espero que en el
próximo Consell del districte tengan alguna propuesta seria para
solucionar el problema. Muchas gracias.
Es pensa continuar endavant amb el Pla de Motos a Gràcia? Sembla
que a zones on suposadament ja ha arribat les actuacions (ZONA
E), no s'ha fet encara cap intervenció: ni senyals noves que
indiquin la prohibició d'estacionar ni sancions per part de la
GUB. Es podria ser més transparents amb les actuacions
realitzades?
Voldria que, encara que sigui en carrers de plataforma única,
s'obligui a TOTS els vehicles circular en la direcció marcada en
cada carrer, i es prohibeixi a les bicicletes i patinets,
circular en contra direcció.

Avui en dia hi ha bicicletes amb motor, i els carrers fan pendent
en el barri de gràcia, ningú controla res, i és una selva caminar
i/o circular en moto o cotxe pel barri. No costa res que TOTHOM
segueixi les mateixes normes de circulació.
Remodelació i pacifització de les degradades i estretes voreres i
jardineres, actualment convertides en un parking de motos, que no
garantitzen ni seguretat ni l'accessiblitat. L'enllumenat públic
ha patiti talls últimament.

El projecte facilitaria un corredor peatonal/ciclable que
conectaria la Plaça de Lesseps i les seves zones infantils i de
petanca amb els Jardins del mestre Balcells i el Centre Educatiu
la Salle del mateix barri a travès del ja pacificat Passatge
Frigola.
La inseguretat a la plaça Joanic és una constant. Sortim de casa
per anar a treballar amb por pel perfil i condicions de la gent
que hi ha a la plaça cada dia i fins ben entrat el matí. Es fa
evident la presència de persones que venen droga i també alcohol
durant tota la nit. Últimament hi ha hagut alguna agressió greu i
amb l’arribada del bon temps la presència de persones anirà a
més. Hi ha alguna solució prevista? Com penseu abordar aquest
tema? Necessitem solucions.