darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
A Hostafrancs calen més espais verds i de joc on àvies i netes
puguin gaudir del espai públic. I que els que ja n'hi ha estiguin
ben mantinguts.
Plantejar l’energia com a eix vertebrador i de cultura més global
a traves de projectes educatius de centre.
Promoure accions de sensibilització per interioritzar que
l’estalvi energètic és una necessitat per evitar les
conseqüències negatives en el medi ambient i altres activitats on
els adults/infants pugui veure el consum d’energia al teu
domicili (comptador de consum de cada aparell, maleta energètica,
etc)
Enfortir la relació entre les xarxes d'inserció i el sector
comercial local
A la cita presencial que va tenir lloc a l'IES Montjuïc La Marina
es va proposar incrementar el nombre de pipi-cans del barri amb
bosses de plàstic gratuïtes per aconseguir tenir uns carrers més
nets.
Implementar polítiques d’inserció laboral vinculades a l’economia
social
Aplica Pla de millora dels casals de Gent Gran per unificar
activitats, crear comissions etc.
Assolir habitatges nous i rehabilitats on la mínima demanda
energètica i el mínim consum siguin la clau de volta. Per això
cal conscienciar sobre la relació que existeix entre la
construcció d’un edifici amb el seu funcionament (consum,
aïllament, cost de manteniment, etc).
A la cita presencial que va tenir lloc a l'IES Montjuïc La Marina
es va proposar incrementar el nombre d'estacions de bicing per
tal d'afavorir la mobilitat i el transport.
Subvencions directes, reducció de taxes, etc, per promoure la
construcció d’edificis que necessiten baix consum energètic i
altres comportaments desitjabñes en materia d'eficiència
enrgètica.
Cal crear un espai a Hostafrancs per que aquelles persones que
tenen animals de companyia puguin portar-los a córrer i
esbargir-se i a que facin les seves necessitats sense embrutar
els carrers.
Establir Plans d’Ocupació adaptats a la demanda laboral real del
barri i als nous jaciments d'ocupació.
Buscar mecanismes per evidenciar i publicitar la bona i
millorable edificació d’acord amb criteris d’eficiència
energètica.
Fer un "kit" de benvinguda per les empreses que s'instal·len al
barri i fer un acompanyament  a les empreses i comerç.
Incloure la creació de xarxes de fred i calor però de proximitat
perquè siguin eficients
El futur operador energètic haurà de comptar un departament de
comunicació per publicitar el que s’ha fet, s’està fent, s’ha de
fer.. i les conseqüències personals, social i ambientals. Així es
podra compartir amb la ciutadania aquestes actuacions i
progressos
A mes revisar tota la connectivitat interna amb la línia 4 . Es
totalment inaccessible.
Ara que es parla d'implantar a TMB una targeta "com l'Oyster Card
de Londres", allà ja ho han superat i paguen directament amb la
contactless de crèdit i els fan el càrrec en funció dels viatges
(+ viatges + descompte). És un gran estalvi en despeses de gestió
i comoditat per als usuaris. I també al Bicing!
Existeix una normativa sobre instal·lació de materials, objectes
i altres elements que malauradament no sempre s'acompleix. Cal
incrementar els mitjans per fer-la acomplir, ja que suposa un
risc per les persones amb problemes de visió.
Els espais públics de la ciutat haurien de ser gratuïts o de
pagament reduït per a tots els ciutadans de Barcelona,
acreditant-se només amb el DNI. Per exemple: Parc Güell,
Catedral, Sagrada Família, ... Altres ciutats de España van amb
DNI.
L'opció del registre a GAUDIR BARCELONA és complicat i fa que
molta gent que el tenim no el fem servir.
A la cita presencial de l'Escola Pia Sant Antoni es va proposar
crear un pàrquing de bicicletes tancat a dins l'escola per tal de
no deixar-les al carrer on sovint les roben o destrossen. Els
alumnes que vulguin deixar la bicicleta en aquest pàrquing
podrien tenir un carnet i així assegurar un cert control de
persones que deixen la bicicleta.
A la cita presencial que va tenir lloc a l'Escola Pia Sant Antoni
es va proposar construir plaques solars a les escoles per tal de
que siguin totalment sostenibles.
A la cita presencial que va tenir lloc a l'Escola Pia Sant Antoni
es va proposar instal·lar llums de baix consum a les escoles.
S'han de crear opcions nocturnes d'oci que no sigui anar als
bars. Els joves necessiten espais per relacionar-se i fer
activitats. La ciutat no ofereix alternatives per les nits. Els
espais esportius municipals haurien d'estar oberts i si cal
personal per gestionar-ho, es podria oferir als mateixos joves.
No volem "botellón" i què tenen a canvi ?
Canviar la zona d’aparcament del carrer Escorial perquè sigui
zona verda. Degut a la manca d’aparcaments que hi ha al barri,
haurien d’haver-hi el màxim de zones verdes pel residents. No té
sentit que el carrer Escorial sigui zona blava. Hi ha un hospital
a prop, però té el seu propi aparcament privat per els no
residents.
Ficar més cartells en els parcs per que hi hagi mes
responsabilitat amb els gossos en la neteja
No hi ha cap sortida directa al carrer amb escales mecàniques des
de les andanes del metro de plaça Espanya, que és mol
concorreguda. Cal millorar l'accessibilitat d'aquesta estació.
Per tal de reduir la contaminació a la ciutat, es podria  fer
restricció de trànsit al Centre de dilluns a divendres(del carrer
Aragó cap al mar), on el centre fos per als vianants i els cotxes
privats no poguessin transitar, o bé fer-ho per matrícules
parelles o imparelles segons la setmana o el dia. (cita
presencial Escola Pia Sant Antoni)
A la cita presencial que va tenir lloc a l'Escola Pia Sant Antoni
es va proposar posar contenidors de reciclatge a les entrades de
les escoles i papereres de reciclatge als patis i passadissos.
Actualment tenen papereres de reciclatge de paper però hi tiren
de tot.
Por el Carmelo faltan fuentes, y que en las pocas fuentes que hay
salga agua, ya que la mayoría no están operativas
A la cita presencial que va tenir lloc a l'Escola Pia Sant Antoni
es va proposar crear uns punts fixes a les escoles per la
recollida de diversos materials per reciclar, com els punt verds,
recollida de piles, cables, llums...
Tener más higiene con los perros en la zona del parque de arriba
de la calle Dante
Por la baixada de Can Mateu  tiran los cigarros al suelo y sería
necesario poner papeleras para cigarros
Aquestes dues parades són mol transitades i l'accessibilitat per
a persones amb discapacitat o mobilitat reduïda no resulta
senzilla. Falten ascensors i/o escales mecàniques.
En el Paseo Maragall poner más zonas verdes, es muy transitado y
por los alrededores no hay parques casi
Poner más escaleras mecánicas por la zona del Carmelo. Sobretodo
para la gente mayor
En la zona de la calle Llobregós poner más escaleras mecánicas,
la gente de la tercera edad no puede caminar por las cuestas.
Aprofitant la recent modificació de la Av Diagonal i la plaça
Gal·la Placídia, convertides en llocs més agradables per al
vianant,  repensar el tram de Via Augusta que va de Av Diagonal a
la travessera de Gràcia.
Ampliat voreres i eliminat la part central que tan sols es fa
servir per a l'aparcament de motos.
En la plaza de les bugaderes d'Horta poner más fuentes, allí sí
hay zona verde y pocas fuentes
Cambiar el nombre de la Avenida Diagonal, por el de Avenida
Felipe VI, o Avenida Rey Felipe VI
Canviar el nom de l'Avinguda Diagonal, pel d'Avinguda Felipe VI,
o Avinguda Rei Felipe VI
Demanem tenir en compte la reposició de la piscina descoberta al
CEM d'Horta, quan es realitzi la segona fase d'obres previstes.
En l'actualitat, per fer desplaçaments a la platja des del
Poblenou amb bici cal o bé anar fins a Bac de Roda o bé fer
servir el lateral de la Rambla del Poblenou (senda compartida amb
preferència per als peatons).
Fer del carril dret del c Bilbao (on hi ha sortida metro) un
carril 30 destinat a ús de bici permetria desplaçament ràpid a
platja.
Reformular íntegrament el projecte de reforma de la Plaça
Espanya,atenent els coneixements tant professionals com de la
FAVB i les associacions ciclistes de Barcelona per tal de
garantir la màxima seguretat pels ciclistes i la fluidesa del
transport públic.
Proporcionar una renda bàsica tant a aturats com a treballadors
que no arribin a uns ingressos mínims de 700 euros nets .
El camp de tir olimpic de montjuïc, és un lloc on s'hi  dispara
amb armes de tot tipus, no només de caràcter esportiu olímpic, el
soroll és constant i arriba amb total nitidesa a varies zones
habitades del poble sec, demanem la seva total insonorització com
tots els altres equipaments del barri.
Per tal de treure el màxim de vehicles dièsel  i que hi hagi gran
capacitat de transport, el troleibús   no te la rigidesa de
circulació del tramvia  i  la instal·lació és molt més econòmica
que la del tramvia.
El passeig de montjuïc és una via d'accés al poble sec  que te
una velocitat limitada a 30 km/h amb varis pasos de zebra que
porten a un parc, la velocitat no s'hi respecta mai ni el pas
dels veïns pels passos de zebra, demanem bandes rugoses per
passar tranquils cap al parc que hi ha, a més d'evitar així
velocitat execiva i soroll dels cotxes.
És molt perillosa la velocitat del vehicles quan enfilen el
carrer d'Horta, a partir de la plaça d'Eivissa. Sobre tot quan
s'observa en color verd el semàfor de la cantonada de la baixada
de la Combinació.
A la recent remodelació de la baixada de la Combinació, si han
instal·lat únicament dos punts lumínics que són totalment
insuficients. Sobre tot quan tanquen els llums els pocs comerços
que hi han a la zona.
Vallcarca necessita una infraestructura esportiva que afavoreixi
la cohesió social i la salud dels ciutadans.   La pista de
bàsquet al carrer és Una clara mostra d'èxit i punt d'encontre
saludable.
Una instal·lació amb piscina afavoriria la pràctica esportiva de
gent de 0 a 100 anys: esport a qualsevol franja d'edat,
discapacitats, rehabilitació.
Que l'Ajuntament i el districte comuniqui abans a les
Associacions de veïns i veïnes aquelles actuacions significatives
que es faran al seu territori (per exemple: reformar un parc
infantil, donar una llicència de nova activitat, instal·lar un
pipi-can, , donar permisos a un nou bar d'oci nocturn,
implantació d'una benzinera...)
La ciudad de Kobane fue  escenario de batalla de la milicia kurda
contra el Daesh (estado islámico). La batalla se ganó pero la
ciudad fue destruida en un 70%. Ahora hay que reconstruirla. Así
se apoyan unas políticas emancipadoras en Oriente Próximo y se
crean las condiciones para que la población pueda regresar en
lugar de huir a Europa.
Al barri falten jardins on els nens puguin jugar lliures i
envoltats de verd. El recinte de l'Hospital de Sant Pau és de
pagament. Obrir-ne de forma gratuïta una part de zona verda, amb
àrea de joc infantil. És força trist que sempre hagin de jugar
encaixonats dins d'una valla, amb el trànsit al costat.
Per la seva funció de seguretat per els vianants, és necessari
pintar els senyals horitzontals de la majoria del barri antic
d'Horta especialment. Fa anys que tenim la promesa de fer-ho i no
veiem per enlloc la seva realització.
Gràcia, el districte oblidat pel que fa a pisos de protecció no
dotacionals. Els que tenim entre 35 i 64 també volem pisos, de
lloguer assequible, de lloguer amb opció de compra i de VPO,
rebutjant l'estafa del dret de superfície. Ja hi ha massa pisos
per a joves (fins a 35) i per a gent gran (+65).  Volem pisos ja!
Massa impostos. Barcelona és cara de per sí, i si podem deixar de
banda la zona verda, ens anirà molt millor. Perquè tots sabem que
és una fal·làcia lo de que amb la zona verda els residents tenim
aparcament garantit. Prou de zona verda i prou de treballadors
del BSM que usurpen les funcions de la Guàrdia Urbana!
Dissenyar un o dos itineraris tipus “ruta saludable” a
l'Eixample, pensats especialment per a la gent gran per tal que
pugui caminar per vies sense gaire concentració de trànsit i amb
velocitat reduïda (30km/h). Haurien de dissenyar-se de manera que
no calgués la marxa sinuosa que a tot l'Eixam...
Es tracta de reestructurar la guardia urbana actual. Dintre
d'aquesta reoorganització cal implementar el guardia urbà de
proximitat, de barri, que baixi desarmat (d'arme de foc), les
armes causen temor  i inseguretat en les persones. Un GU que
actuï en coordinació amb les Taules de prevenció i seguretat del
Consell de Districte.
Taules o Censells de seguretat que tenen que reunir a tots els
agents dels diferents àmbits del districte (ensenyament, Guardia
Urbana, comerç, ...) coneixeidors dels problemes i conflictes que
pateix el territori per poder donar una resposta integral als
problemes. En definitiva es tracta d'establir una Taula que
faciliti uns servei municipal de D
Una mesura per pacificar el trànsit del vehicles rodats i donar
més seguretat a tota la ciutadania és l'ampliació de les voreres
en les cantonades (xamfrans) allà on sigui possible, especialment
en l'eixample.
Com es pot redui el pas tan agovian de tans coches de autoescoles
per els nostres barris
Que tots els equipaments públics tinguin un aparcament per
bicicletes a la vorera. El bicing no és una opció per persones
amb fills petits o amb mobilitat reduïda. Visca la bici!
la pràcticasocial de la cultura ésfonamental per a cohesionar les
societatsmodernes. especialment en èpoques de moviments
demogràfics com elsque ha viscut barcelona icatalunya,fer
cultura, participar de la cultura i gaudir-ne, haestatal llarg de
la nostra història,una de les estratègies més útils per a
lamillora de laqualitat de vida de lespersones
tenim l’experiència  de progrés és quan hi ha una política
decidida de suport a l’associacionisme cultural amb una visió
realista de la pluralitat de la societat barcelonesa. es van
programar inversions en equipaments d’entitats i es van impulsar
polítiques de reforç de tot tipus de federacions,
, tant les que provenien de les tradicions culturals del segle
XIX de catalunya com les que es van formar al segle XX. respecte
a la pluralitat i suport decidit a les entitats  de la cultura
popular.
convé posar de relleu un fet que sovint passa desapercebut quan
parlem de polítiques culturals.
. I és la importància que té per al desenvolupament de les
persones el fet de ser protagonistes de la creació, de la difusió
o de la construcció d’un bé cultural.  l’indicador del nivell de
desenvolupament cultural d’un país s’expressa  gairebé sempre amb
mesures de consum cultural com ara el nombre de llibres venuts,
d’usuaris de biblioteques,
d’espectadors de cinema o de teatre, de visitants a museus,
d’assistents a concerts... i el consum cultural és, sens dubte,
ara per ara, una molt bona manera de definir el nivell cultural
de la societat.
però quan volem reforçar la cohesió social de la nostra ciutat i
la seva cultura popular hem de considerar altres unitats de
mesura.
mesures com el nombre d’actors amateurs, de cantaires, de membres
d’una banda de música, de voluntaris per crear esdeveniments tan
importants a la nostra ciutata de barcelona,doncs bé, aquesta
“unitat de mesura de cultura activa” és  la millor manera
d’identificar una societat madura.cohesionada,respetuosa ambs la
diversitat
diversitat i amb capacitat de projectar-se cap al futur.. per
això ens cal enfortir les infrastructures que fan possible que
aquests indicadors de cultura activa s’incrementin els propers
anys. especialment a la ciutat de barcelona.està en joc un model
de convivència per a la nostra ciutat de la barcelona del futur
també un model social i cultural que sigui plural i realista. per
això, a l’hora d’avaluar les propostes a favor de la cultura
popular , cal prendre en consideració una sèrie d’estratègies que
les enforteixin abastament.primer, ens cal recuperar i redefinir
un marc general eficient de concertació públic/social per
facilitar acords en la gestió
acords en la gestió d’equipaments i de les activitats. hem de
recuperar la complicitat amb l’associacionisme cultural i
actualitzar nous models alternatius de cooperació entre
l’ajuntament i les entitats culturals. I més en un context de
crisi com l’actual.hem de reconèixer obertament el paper de les
entitats i de les persones en la formació
formació i el manteniment de la cohesió social. hem de fomentar
la cultura popular i tradicional més enllà de la política de
subvencions i obert a totes les expressions, siguin o no d’arrel
tradicional catalana per mitjà dels equipaments municipals que
tenen capacitat per a la realització d’activitats culturals;
biblioteques, espais escènics,
centres cívics....
I en darrer lloc i molt important, ens interessen propostes que
uneixin la societat barcelonina en tota la seva pluralitat i que
respectin les expressions culturals de les entitats
independentment del seu origen. a tota la ciutat de barcelona, a
tots els barris
cada vez son más los locales, bares, resturantes,cafeterias etc,
que ponen en su entrada un cartel diciendo que los waters o
lavabos son exclusivamente para los clientes, es decir si tiene
una necesidad urgente, tienes que entrar y consumir.una solución
sería que se pusieran en espacios de diferentes barrios este tupo
de servicios públicos
Nomes hi ha 721 places per tota la ciutat, comptant amb les
d'inserció social i les que serveixen directament a residències.
Els CSMA només acullen un 10% de l'elevat percenatge que acut als
metges de família i l'unica solució peraquest,permanca de temps,
és la medicalització massiva. És un perill a llarg termini per la
persona.
L'ajuntament hauria de crear un parc de vivendes (residències
comunitàries) perquè serveixi de vàlvula d'escap a situacions
d'estrès pre-crisi a cada districte. Aquesta solució n'evitaria
internaments i milloraria la qualitat de vida de les famílies que
en fan cura.
Les persones discapacitades troben serioses dificultats per
emancipar-se degut tant a l'atur i la precarietat laboral, com al
baix nivell salarial i no poden aspirar a una vivenda de lloguer
adaptada. La demanda atesa actualment, en mans d'ONG tot i el seu
valor, en resulta testimonial.
Construir pisos de lloguer amb serveis per a gent gran amb pocs
ingressos
Bon dia,
Desde que han posat el bus V13 passen els autobusos amb molt mes
marge de temps que abans. Hem passat de 2-4 minuts a uns 10! Es
una linea amb molta gent i amb molt trafic.
Estic considerant i molts deixar d utilitzar aquesta linea.
Si us plau, arregleu aquest tema.
A una part important de l Eixample i altres barris hi ha molta
vida nocturna que impossibilita el descans dels veïns.
Sabent que cada cap de setmana la policia rep milers de trucades
(sobretot quan comença a fer mes bon temps) i sabent on es troben
totes les discoteques s hauria de fer algu al respecte.
Ens hem cansat de trucar x a res.
Creación de una arrecife artificial para la  protección,
restauración y rehabilitación de ecosistemas costeros,
Una de las funciones más importantes de los arrecifes
artificiales es la protección y/o restauración de
los hábitats naturales marinos , y la prohibición parcial de la
pesca en la zona de dicho arrecife siendo una pequeño oasis .
Bon dia, m'agradaria proposar que ampliessin els horaris a la
biblioteca Les Roquetes, sobretot quan tanquen per festes (
setmana santa, nadal, estiu, etc.) ja que en un barri humild fa
falta llocs públics per a tant de aturat i jubilat.
moltes gràcies.
Adoptar l’estratègia de reforma horària a tots els nivells per
compatibilitzar  i conciliar els diversos aspectes de la vida
d’una persona (no només casos de persones amb fills i/o persones
dependents a càrrec).
Las pilonas del carrer  Torre d’en Damians de plaça Erenni a
Consell de cent no están posadas a la distancia correcta i per
las tardes sempre esta ple de cotxes aparcats fins a la nit,
molestant al veins i al vehicles que passen justets ja que han
deixat un espai entre pilones que ho permet. Proposo posin les
pilones a la distancia correcta.
Seria la continuació natural de l'eix enric granados tuset que té
doble sentit. Per tal de poder baixar al centre de la ciutat
desde el barri de sant gervasi, anant per la calçada i seguint el
codi vial sense tenir que anar pel carrer balmes o via augusta.
Es un tram curt que només precisa eliminar els aparcaments.
L'Associació teatral el Partiquí, creada l’any 1973 al barri del
Clot-Camp de l’Arpa, vol amb la convocatòria d’aquest premi fer
un reconeixement públic i atorgar una ajuda econòmica a la tasca
dels grups de teatre amateurs, així com recordar i rendir un
merescut homenatge a qui va ser fundador i ànima del grup, Ferran
Rovira, que va morir al 2015.
Exemple: un cotxe puja per  Entença i gira dreta per València.
Pot ser un dels molts que ni tan sols redueixen velocitat per si
passa algun vianant
Possibles solucions:
a.Eliminar semàfors en àmbar
b.Càmeres que gravin i multes
c.Major vigilància policial
Cal desenvolupar accions per promoure activament la integració de
persones nouvingudes als col·lectius preexistents al barri, o per
que s'organitzin com a moviment social i participin activament de
la vida associativa.
Construir el consens ciutadà per facilitar l’espai que l’Hospital
Clínic necessita dins de l’Eixample. Recuperar la capacitat
instal•lada a l’Hospital Clínic.
Per millorar la convivència dels diferents col·lectius que
comparteixen l'espai públic cal dotar de més recursos humans i
econòmics el treball social i l'educació de carrer.
La Guàrdia Urbana ha de mediar o fer front a conflictes de molt
variada tipologia i no sempre disposa de la formació necessària
per fer front a les diferents situacions. Cal promoure una millor
formació.
Cal emprendre campanyes i accions des de l'Ajuntament per acabar
amb la xacra de la violència masclista a la nostra ciutat.
Donar més valor i suport al canvi de model en quant a l’atenció
de la cronicitat. Manquen recursos socials i geriàtrics. Impulsar
el replantejament de la provisió dels serveis de salut i el
sistema d’atenció. Coordinar i clarificar el que ha de ser
tractat des de l’atenció sanitària, estratègies específiques per
a la cronicitat i l’atenció social.
Se pide cubrir la Ronda de Dalt, específicamente la zona de Valle
Hebron- Montbau, por la contaminación acústica
Cal més vigilància policial (Guàrdia Urbana i Mossos) a les
places del barri per donar seguretat als veïnat pels furts i
tràfic de drogues.
Cal donar un impuls a la finalització del projecte de superilla
dels barris de Sants-Hostafrancs, tant en la seva dimensió
urbanística com social.
Mecanismes de participació amb capacitat decisòria.  Agilitzar i
alliberar la burocratització de molts dels processos d’atenció
sanitària que generen la medicalització de casos en què no fa
falta involucrar personal sanitari estrictament. Reforç clar i
important dels recursos sanitaris disponibles .
La cobertura de les vies del tren porta ja molts anys en procés.
Cal finalitzar-la de forma prioritària.
Realitzar accions adreçades a pacificar el trànsit. En termes de
medi ambient i espai públic, regular més i millor la circulació
rodada per les voreres (bicicletes, patinets i altres mitjans).
L'administració al relacionar-se i regular iniciatives
econòmiques col·laboratives ha de tenir en compte la propietat
del que es genera, cap a qui va el lucre així com la governança
del projecte, comunitat o plataforma.
La sortida de metro de Fabra i Puig- Canfranc de Vilapicina està
situada de tal manera que ocupa gairebé tota ta vorera, deixant
un espai entre la barana i les entrades dels edificis veïnals
solament per una persona, la qual cosa dificulta molt el pas de
persones en cadira de rodes o cotxets de bebès. Demano una
solució extructural.
Promoure condicions laborals equitatives, justes, no explotadores
i respectuoses amb els temps i les vides de les persones que
treballen en projectes d’economia col·laborativa.
Garantir que als projectes d'economia col·laborativa es porten a
terme mesures efectives d'eliminació de la bretxa salarial de
gènere.
Els punts de recàrrega per a vehicles elèctrics és manifestament
insuficient si se'n vol promoure l'ús.
Establiment de criteris (governança, obertura de dades,
distribució de valor, etc) que permetin definir quines
iniciatives o projectes poden considerar-se procomú, tenint en
compte que no es pot tractar d'un sistema binari sinó de
gradació. Prendre com a referent l’àmbit de l'economia social i
solidaria i el finançament en la banca ètica.
Cal incloure el Dret de Connexió entre les necessitats bàsiques.
Avui no és possible accedir a productes o serveis bàsics (cita
mèdica, etc) sense internet. El cost anual d'un paquet comercial
bàsic supera el 600 euros. El % de comunitats de veïns amb
morosos supera el 25%. La pensió mínima està en 630 bruts. Una
opció són les xarxes lliures.
Els vehicles de repartiment i distribució són mol sorollosos i
generen molta contaminació. Promoure la seva substitució per
vehicles elèctrics contribuirà a reduir la contaminació acústica
i l'emissió de gasos d'efecte hivernacle.
Fer que l’administració sigui generadora d’energia amb acord amb
cooperatives de consumidors d’aquesta (com per exemple
SomEnergia), de forma que pugui funcionar com a productora
energètica pròpia a nivell local.
Emprendre les accions d’iniciativa legislativa o de denúncia que
es puguin fer des de l’administració municipal en relació als
serveis d’Internet que tenen termes i condicions abusius i que
obliguen a acceptar-los per a ser utilitzats.
Facilitar el servei i infraestructures per testejar els prototips
creats per “makers” i moviment de fabricació personal i
adequar-los a paràmetres de seguretat i certificació per estendre
el seu ús, replicar-los i/o utilitzar-los en contextos crítics.
Com a principi general les polítiques públiques orientades al
foment de les economies col·laboratives estaran dirigides a
l’empoderament ciutadà, seguiran un patró de descentralització i
funcionaran en base a tecnologies obertes.
Canviar o adaptar el marc regulatori de manera que la gestió de
serveis estratègics no es concentri en poques mans, i que la
governança d’aquests no quedi allunyada del ciutadà.
Plantejar qualsevol procés democràtic participatiu en relació a
l’economia col·laborativa com a experimental, amb mecanismes
pilot perquè pugui ser avaluat, canviat i millorat pels mateixos
participants de manera progressiva.
Establir el marc perquè siguin possibles processos experimentals
on les solucions arribin primer i després regular sobre aquesta
innovació (com s’ha fet a Islàndia amb un concurs d’habitatge, i
la llei regulatòria urbanística en base a les solucions
aportades).
Treballar en la fiscalitat progressiva i lluita contra el frau
fiscal de les grans corporacions.
Cal promoure encara més entre el veïnatge d'Hostafrancs el
reciclatge tan els contenidors com als punts verds.
Crear un cens d'APIs/ gestors / administradors de finques. Cal
aconseguir que les gestories siguin col·laboradores en les
problemàtiques d'habitatge.
Quan plou hi ha inundacions als habitatges del carrer Fluvià per
manca de connexió al clavegueram.
Hi ha moltes burilles de cigarret per terre. Cal instal·lar més
cendrers a les papereres del barri per una ciutat més neta.
Prioritzar la rehabilitació dels entorns amb més patologies i
pitjors indicadors socials.
Cal aplicar mesures de discriminació positiva pel que fa a la
contractació responsable. S’ha d’afavorir la contractació de
centres especials de treball sense ànim de lucre i que ocupin
persones amb discapacitat d’especials dificultats d'inserció
laboral
Potenciar l’Ateneu de Fabricació de Les Corts com a un recurs
innovador de creació i coneixement adreçat a la inclusió i que
promogui i doni suport a projectes que generin ocupació,
especialment per a la gent jove.
'-Exempció total de tots els impostos, taxes i llicències
municipals: IBI, IAE, IVTM, llicències d’obres, mediambientals,
taxa d’escombraries, guals, serveis urbanístics, etc. per a les
entitats no lucratives d'utilitat pública.  Actualment disposem
d’una bonificació del 10%. És una despesa molt gran per a
l’economia de les entitats socials.
Utilitzar el teatre com a eina de cohesió.
Organitzar debats i dinàmiques entre les entitats de teatre.
Informar i fomentar el coneixement del recorregut històric del
poble gitano al districte.
Activitats socioartístiques amb joves, migrants, gent gran,
infància...
Millorar l'accés a la documentació pública.
Fer públics els criteris que té el districte per l'edició de
materials i la subvenció de projectes.
Buscar locals que permetin atraure sales de teatre i cinema.
Programar un festival internacional de música amb continuïtat i
disposar d'espais amb material.
Programar concerts de grups novells no gratuïts, per exemple en
el marc de les festes del districte.
Cal més transparència en la gestió i execució del pressupost
municipal al Districte, bé a través de la disponibilitat de la
informació a través d'Internet o d'una comunicació més fluïda en
els òrgans de participació.
Cal que els polítics siguin més accessibles a la ciutadania, més
enllà dels marcs naturals de participació dels òrgans
territorials i sectorials.
Más higiene en las zonas verdes de la zona de Vall Hebron,
específicamente con el cuidado con los perros
Fomentar per mitjà d’experiències pilot nous mecanismes a nivell
municipal d’intercanviar i compartir com a vies per augmentar
l’eficiència en l’assignació i ús dels recursos.
Potenciar infraestructures i serveis municipals ja existents o en
desplegament, com els Ateneus de fabricació, per a generar nous
models d’ocupació en base a l’aprenentatge que s’hi dóna.
Pots anar amb un paper a la ma durant mes de 15 minuts i no
trobar cap paperera per llençar-lo.
Temps enrere hi havia 4 papereres a totes les cruïlles i han anat
desapareixent totes i no s'han reposat
Construir escaleras mecánicas en la zona de la Font den Fargues,
en la calle Pedrell. También eliminar barreras arquitectónicas
que sostienen los cables en la calle Pedrell y en la calle
Moratín.
Incloure en l’acompanyament per la posada en marxa de projectes
d’economia col·laborativa les mesures de corresponsabilitat i
conciliació laboral pel seu funcionament.
L'Ajuntament hauria de facilitar l'existència d'espais
autogestionats per als moviments socials i el veïnat del barri.
Crear una alternativa no extractiva a AirBnB; que distribueixi
les rendes, la responsabilitat i el control, on es puguin aplicar
polítiques sostenibles pel que fa al turisme, acolliment de
viatgers, ús d’espais, impacte als barris i edificis, etc.
Estudiar: cooperativa de propietaris i/o plataforma municipal
redistribuïdora.
Cal incrementa l'oferta d'espais municipals per a que les
entitats del barri puguin fer activitats, especialment per a les
entitats juvenils.
Seria bo que tant les patrulles de la guardia urbana/mossos
d'esquadra que van a peu, fessin alguna cosa mes que passejar.
M'explico: crec que si van fent la ronda i veuen un cotxe que
obstrueix el transit, el fessin marxar; la gent que llença brossa
a terra, li facin veure que hi han papereres i que netejar els
carrers te un cost;  etc. etc...
Fer possible l’accés universal i gratuït a la xarxa  com un
compliment del Dret d’accés al coneixement (art. 25 DUDH, art 15
ICESCR). Aquesta provisió ha d’anar acompanyada de polítiques
públiques dirigides a la pedagogia i alfabetització d’aquells
sectors de la població amb majors dificultats  per beneficiar-se
de les infraestructures digitals.
Que els Ateneus de fabricació estiguin prop de l’economia
domèstica, que s’orientin a infants i mares/pares, que pugui
incidir en aquest àmbit de la vida, no només de cara al
professional o persones ja aficionades o “iniciades”
Com a principi general, que l’administració no desenvolupi
programari ni plataformes web si ja hi ha un projecte i/o
comunitat existent fent-ho; que en comptes s’impliqui en el
projecte aportant-hi necessitats i recursos.
Assegurar-se per a qualsevol adquisició de maquinari (ordinadors,
telèfons, perifèrics, antenes, etc) que disposi dels drivers i/o
programari per funcionar amb sistemes lliures.
L'explicació del projecte recau en l'Ajuntament. Pensar noves
bases. Incloure els casos de desnonament. Fer que als propietaris
els hi surti a compte deixar l'activitat turística. Incrementar
la bossa d'habitatge social.
Les demandes dels moviments socials i entitats de barri sovint no
són prou escoltades o tingudes en compte pels responsables
polítics.
Com a primer pas per a la transició cap a l’ús generalitzat de
tecnologia lliure a l’adminsitració pública equiparar el
percentatge de dedicació pressupostaria al programari privatiu
(llicències, formació, etc) i al lliure (desenvolupament,
adaptació, formació).
Com a mesura de transició que l’administració comenci a utilitzar
xarxes socials, plataformes i serveis d’Internet lliures i/o
distribuïts en paral·lel als que fa servir, i comunicar a la
ciutadania que pot seguir o relacionar-se a través d’aquests.
La burocràcia sovint complica la relació de la ciutadania amb el
govern municipal i en alguns casos és una eina d'imposició per
part de l'Ajuntament. S'han de simplificar els tràmits i els
processos administratius.
Estudiar la introducció de mecanismes basats en la tecnologia
“blockchain” i els seus efectes a mitjà i llarg termini en la
reducció de la burocràcia i/o del funcionariat públic; així com
en la participació democràtica i en l’aproximació massiva de
consensos.
Impulsar des de l’administració i la comunitat educativa la
revalorització de l’educació física com a eina pedagògica en
l’àmbit de l’educació en general.
Promocionar de manera activa la psicomotricitat, especialment en
edat infantil de 0 a 6 anys, amb una formació especifica.
Promocionar que els instituts esdevinguin gestors de clubs
esportius propis.
Impulsar des de l’administració i la comunitat educativa més
jornades esportives fora de l’horari lectiu, com per exemple les
marxes.
Millorar la oferta i ampliar els horaris dels patis oberts amb
dinamitzadors, de forma esporàdica, i fomentar que els caps de
setmana s’enfoqui a l’esport i les activitats familiars.
Compartir seminaris vinculats al centre de recursos, per tal de
compartir experiències i coneixements entre companys i companyes,
o bé incorporar espais de formació.
Endarrerir fins a mitjans d’Octubre el termini de les
inscripcions per facilitar el ritme de programació del
professorat i no generar tanta frustració i estrès.
Que el professorat pugui escollir les activitats esportives
oferides segons el seu currículum no limitades per edats o
cursos.
Facilitar l’accessibilitat a les instal·lacions esportives, tant
pel que fa als horaris i a les condicions econòmiques.
Impulsar un projecte de dinamització dels parcs i espais a l’aire
lliure per potenciar un ús democràtic i lliure de l’espai públic
de forma equitativa i diversa, que fomenti també l’equitat de
gènere. Garantir espais amb cistelles de bàsquet, pistes de
patinatge, espais per jugar a pilota. Fomentar l’ús dels parcs
per part dels joves i adolescents.
Fer difusió de les activitats físiques i esportives tant de
districte com de ciutat. Millorar la xarxa de comunicació.
Impulsar entre l’alumnat treballs cooperatius en projectes
esportius al districte i ciutat.
Informar a les famílies, amb un llibret o una guia, dels
equipaments esportius del barri/districte i de la oferta
esportiva existent.
Garantir que tot el professorat participi cada curs almenys d’una
activitat.
Molt del material que es demana en préstec a l’administració
presenta deficiències, però això es demana una renovació de
material i una actualització de la oferta.
No limitar la oferta d’activitats aquàtiques només a primària, ja
que molta població nouvinguda que comença l’educació en aquest
cicle de secundària té manca d’aquest tipus de coneixement o
habilitat, per això fer extensiva la oferta a 1a ESO, de manera
trimestral, amb una oferta limitada i rotativa.
En les escoles de nova construcció o en fase de manteniment,
garantir una entrada al gimnàs de manera diferenciada, separant
l’accés a  l’edifici de la resta de l’escola per poder obrir
l’equipament a la resta del barri i consultant als usuaris i
usuàries quin hauria de ser el plantejament de l’equipament.
Fer més difusió de les subvencions de l’IMEB. Millorar la
difusió/comunicació.
Reconvertir las vallas de propaganda comercial (que hacen un uso
privativo del paisaje público) en murales artísticos donde los
pintores tengan un espacio para expresar.
Especialmente por las noches aumentaria las patrullas para
controlar a los dueños de perros, que amparados por la oscuridad
y por las calles vacías a esas horas, no recogen los excrementos
de sus perros. Cuando te levantas por la mañana para ir a
trabajar es como ir evitando minas. En la calle Andalucía (Sants
- Badal) es vergonzoso.
Com a principi general per resoldre necessitats de la ciutat,
enlloc de crear línies d’actuació política dirigida des del
consistori, acudir a la pròpia ciutadania perquè aporti solucions
de forma autoorganitzada, descentralitzada, amb principis i
regles compartides i funcionament comunitari, amb propietat
compartida dels bens comuns
Quan es planteja una proposta participativa o que la ciutadania
gestioni alguna cosa, totes les àrees de l’ajuntament han d’estar
preparades per donar-li suport, canviant si és necessari les
formes de funcionament, regulació o impulsar canvis legislatius
per no torpedejar-la. Una experiència pot ser un impuls
legislatiu, regulatori o organitzatiu.
Com a principi general donar suport a les comunitats del procomú
i/o les tecnologies lliures existents enlloc de substituir-les
des de l’administració, fomentant la consolidació o creació de
comunitats que es puguin autogestionar i permetre que siguin
autònomes, vetllant perquè s’hi respectin qüestions ètiques i
s’hi treballi pel procomú.
Fomentar la creació d’un organisme dels Consumidors/Usuaris que
amb suport d’experts estableixi referències i valori les
aplicacions digitals segons diversos criteris, ajudant a prendre
decisions conscients sobre el seu ús: experiència d'usuari,
facilitat de canvi i cost, privacitat, seguretat, sostenibilitat,
ús d’estàndards oberts, etc.
Fomentar (en l’ús per part de l’administració, implementació a la
ciutat, desenvolupament amb finançament públic i
difusió/formació) les tecnologies que permeten la
desintermediació i dificulten l’acumulació de capital i
l’extracció de valor cap a poques mans.
Per incrementar l'impacte de les activitats locals i en l'àmbit
global que fan entitats de Barcelona cal incrementar la dotació
pressupostària de les diferents línies de subvenció de
l'Ajuntament.
Plans d’ocupació en que joves imparteixin formació sobre
programari i tecnologies lliures en casals d’avis, biblioteques i
altres centres municipals amb l’objectiu de formar ciutadans
lliures i tecnològicament autònoms.
Fomentar a nivell local la migració a les tecnologies lliures de
programari i maquinari, així com als serveis web lliures,
distribuïts i ètics, no (només) de persones individuals, sinó de
grups de persones, comunitats, col·lectius socials, grups d'amics
o famílies, equips de treball de l’administració o d’empreses, a
través de l’actuació municipal
Identificar a la ciutat aquelles pràctiques comunals pre-digitals
o que no incorporen tecnologia, i contribuir al seu reconeixement
com a tals per part de l’Ajuntament de Barcelona.
Abordar reptes i necessitats socials (projectes, treballs,
intervencions) aprofitant iniciatives formatives públiques
(escoles, Ateneus de fabricació) fomentant-ne la inter-relació;
per exemple: d’escoles i ateneus sobre joguines inclusives.
Connectar així els programes que ja té la ciutat: educatius, de
reparació i reciclatge.
Fomentar una organització metacooperativa al conjunt de la ciutat
en un ecosistema d’economies col·laboratives inter-relacionades
combinant cooperatives, fundacions i entitats sense afany de
lucre i plataformes de finançament i micromecenatge pels
procomuns.
Crear un sistema de contraprestacions cap a la comunitat local
per a empreses, persones i organitzacions que es beneficiin de
l’ús de recursos públics oferts des de l'administració.
Fomentar una xarxa col·laborativa a escala local de barri,
districte o àrees de proximitat de tallers mecànics, fusters, etc
i altres negocis petits i mitjans existents, fent polítiques de
formació, coordinació i incentius per incorporar-los a la
producció i recuperació de béns, en obert i amb tecnologies i
coneixements lliures.
Fer pedagogia sobre el cost real de les coses. Per exemple en el
cas de l'agricultura no bio, anar més enllà del cost de producció
i tenir també en compte el cost de descontaminació d'aqüífers o
sòls.
Fer seguiment i col·laborar amb altres llocs del món on s’estan
impulsant les economies col·laboratives procomuns per poder
replicar o adaptar si cal els bons projectes que s'hi fan i per,
a l’inrevés, fer possible que es puguin replicar els que es fan a
Barcelona.
Fomentar i donar suport a trobades recurrents sobre procomuns,
economia col·laborativa, cultura, coneixement i tecnologies
lliures, que serveixin per analitzar, debatre, avaluar i generar
propostes, com la trobada procomuns.net, els MSC, MCS, sobtec,
FCF, ouishare, cultura viva, etc.
Estudiar el paper de la divisió del treball per gèneres, de la
invisibilització del treball reproductiu i de cures, del paper
del gènere en els lideratges i la col·laboració en les
organitzacions, dins l’economia col·laborativa i cooperativista
Estudiar i fer propostes en relació a les fronteres
tecnològiques, culturals i econòmiques que afecten a les
oportunitats per formar part de l’economia col·laborativa, en
adoptar-la i en emprendre-hi; si realment hi ha perill d’elitisme
tecnològic o corporatiu i com es podria evitar.
Estudiar les cooperatives des de la perspectiva del procomú i si
poden ser considerades procomuns laborals o en quines
circumstancies.
Parcs infantils que no siguin de sorra per a que els gossos no ho
pugin embrutar
Carril bici entre maria barrientosi felipe de paz, i un carril
bici a l'avinuda de Madrid
Evitar que camions de recollida de brossa facin tant soroll a
altes hores de la matinada. O canviant l'horari o amb nous
camions més silenciosos
Convertir en carrer peatonal o de trànsit reduït  el carrer de
can bruixa i marqués de senmenat
Ja fa molts anys, des que es va construir la Ronda de Dalt, que
aquest parc està totalment abandonat i sense ús.
Més zona verda per la zona del carrer de can bruixa i marqués de
senmenat
Al carrer Gutenberg hi ha més de 100 escales per pujar des de la
ctra. Rabassada fins el carrer Navata en diferents trams. La
població d'aquest barri està molt envellida, a més de
l'existència de moltes persones amb mobilitat reduïda. La
necessitat d'escales mecàniques és IMMINENT i IMPRESCINDIBLE  per
molts habitants del barri.
Les aceres de Barcelona, cada vegada estan més privatitzades per
la concessió de l'ajuntament de permisos d'ocupació.
Cal anar buidant-les de tota mena de vehicles estacionats i
re-ubicar-los, així com de taules de cafeteries i bars, que cada
cop utilitzen mes espai a l'exterior dels locals. Perquè no
s'instal·len en locals que disposin de patis?
Les biblioteques hi ha algún mati que no obren i durant els
migides estan tancades. La proposta es que obrin totes els dies
pel matí i no tanquin al migidia
El parc del Xiringuito Marcelino es troba ubicat al costat
nord-est de la cruïlla entre el carrer Margarit i l’Avinguda
Miramar; és zona de jocs infantils, la instal·lació d’una Font,
és una reclamació històrica. Volem una font perquè els nostres
nens no es deshidratin quan juguen i corren !
Controlar dels nius dels coloms ja que pesen molt, al parc de les
infantes
Arreglar la pavimentació de la diagonal i habilitar els pasos de
peatons per a cotxets
Com es fa en alguns països avançats, quan s' identifiqui l'autor
d'una pintada/graffiti a un espai públic (parets, establiments,
etc.) s'hauria d'obligar a la persona a netejar-ho amb algú de
l'ajuntament ajudant/supervisant i, a més a més, posar-li una
multa per pagar les despesses dels productes de neteja i altres.
Drets i deures. Prou bonisme.
Augmentar el % que es reserva a persones dels barris propers quan
s'assignen habitatges de protecció oficial. Equilibrar entre
emergències i altres col·lectius.
Aprofitar la xarxa Districlima i fomentar ajudes perquè els
edificis d'habitatge s'hi connectin.
Des de fa temps sembla que Ciutat Vella s'hagi convertit en el
paradís dels carteristes. La imatge de la ciutat és lamentable i,
a sobre, aquests actes ens costen diners dels nostres impostos.
Cal un enduriment contundent del codi penal i analitzar totes les
possibilitats (expulsió, multes exponencials, pressó) o anirem a
pitjor. Drets i deures.
Revision normativa sobre sortides de fum en patis
interiors i façanes. Provoquen molèsties als veïns per
les olors, i visibilitat. Haurien d'estar més allunyats dels
edificis i de les finestres i tenir sistemes de filtrat més
eficient. La comunitat de veïns de l'edifici hauria de tenir el
dret de aprovar o no la seva col·locació.
Revision del pla d'usos. Per la bona convivència i per tallar
problemes de sorolls nocturns, promoure activitats en els locals
que
tinguin limiti horari: per Exemple 22h.
Soroll dels contenidors de reciclatge de vidre. El soroll que
creen, especialment quan els fan servir per tirar les
ampolles després del tancament de bars i restaurants és molt
molest.
Anar canviant aquests contenidors per uns altres mes
aïllants del soroll, o buscar alternativa com prohibir el seu
ús a bars i restaurants després de les 22:00 h
Definir criteris mínims del que pot ser considerat economia
transformadora entre les experiències d’economia social i
solidària i les d’economia col·laborativa. Quan és procomú
solidari i quan capitalisme col·laboratiu, i si té sentit aquesta
distinció.
Molt habitual a causa dels creuers
i altres vaixells que amarren al port. De vegades, quan la brisa
bufa
cap a terra endins, resulta asfixiant. És lamentable que la
legislació
sigui més exigent amb els petits vehicles que amb aquests
vaixells
enormes, i que siguin els veïns del Raval els que han de patir
les
conseqüències.
Estudiar el nou escenari on cada cop hi ha menys productes
susceptibles a ser monetitzats. D’on surten els recursos per
produir-los? Estudiar la forma de pagar-los des de
l’administració pública o comunitàriament; estudiar el paper que
hi podria tenir la renda bàsica i les possibilitats de
finançar-la si baixessin els beneficis empresarials.
Fomentar la ciència ciutadana. Promoure la participació oberta de
la ciutadania tant en la recopilació de dades i observació dels
fenòmens com en el seu tractament, processament, interpretació,
diagnòstic i generació de propostes d’actuació.
Determinats col.lectius i entitats necessiten equipament
especials per poder preparar les seves activitats
Incrementar la publicitat dels actes de Festa major, fer cartells
grans i vistosos. Enviar circulars amb les activitats de les
entitats a tots els pares i mares de les escoles i instituts.
Per Festa Major, el concert de la Damm i la fira de Santa Llúcia.
Visualitzar la feina que fan les entitats com a extraescolar
gratuïta i intergeneracional que fomenta la cohesió social al
barri.
Establir espais de cooperació entre els actors dels districte per
activitats relacionades amb la cultura popular
Pressupost del consorci de l'habitatge a barcelona 17 milions
d'euros. A qui es concedeix la subvenció ? els inquilins ho
desconeixen
Recuperar una de les línies d'autobús més antigues de la ciutat
amb un recorregut molt important que va des del barri de sarrià
fins a la Barceloneta.
Identificar el passatge Napoleó amb una placa fent referència a
qui li deu el nom i no a qui molts ens pensem que es deu...
Segons el nomenclàtor, el nom prové d'un fotògraf establert a la
Rambla i conegut amb el sobrenom de Napoleó. Comprà una peça de
terra, l'any 1875, a la família Maignon..
Que els arrendataris puguin tenir accés a la inspecció tècnica
d'edificis I.T.E. que afecta al seu habitatge, ja que són els que
patiran les conseqüències.
Obres a la ciutat. Seguiment de les obres fins a la seva
finalització . Control de deficiències posteriors. Rajoles que
s'aixequen, enfonsament de voreres, etc.
Fanals Paral·lel . Canviar l'orientació perquè s'enfoquin a terra
, i no al capdavant, els vianants i els cotxes van per les
voreres i les calçades, no volant. A més ja estan preparades per
girar el focus a terra
Trobo a faltar un carril bici que discorri pel  c/Lisboa ,
cc/Tajo i Passeig Maragall, unint el Parc de les Rieres
d'Horta(carril bici) amb Avda Borbó (carril bici) i seguir
Passeig Maragall avall
Zona verda . Que els horaris de començament d'ambdues zones sigui
el mateix. Ara es penalitza la zona verda.
Zona verda . Que es pugui aparcar a les zones verdes contigües a
les del domicili habitual. Exemple, av. Paral·lel a una banda una
zona a l'altra zona diferent.
Lavabos i arbres a l’Escola Industrial a l’espai on les persones
grans juguen a la petanca