darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Crear, amb entitats del barri que treballin el tema, un espai de
promocio dels horts a les terrases i taulades del barri. Es
farien tasques de formació, suport, i subministrament de recursos
. Incloiria el tema de fer compostatge a casa per adobar les
propies plantes L'espai es realitzaria mensualment en el marc de
Mercat de Pagès del Barri
(Aquesta proposta ha estat recollida en un punt d'informació
estable)
Estudi de la procedència de la mala olor de la biblioteca de la
Sagrada Família procedent del mercat (càmeres de refrigeració).
Estudi i difusió per organisme independent dels pisos buits
existents. El districte és ara el que té més densitat de població
de tota Barcelona, el més contaminat  i amb menys proporció
d'espai verd. Ajuntament planeja edificis d'obra nova que
empitjoraran les condicions de contaminació i la falta d'espais
verds destruint els ja existents.
(Aquesta proposta ha estat recollida en un punt d'informació
estable)
Campanya d'educació per evitar que motos, bicicletes i "altres
artefactes" circulin per les voreres.
(Aquesta proposta ha estat recollida en un punt d'informació
estable)
Campanya de sensibilització per als propietaris de les mascotes.
(Aquesta proposta ha estat recollida en un punt d'informació
estable)
Campanya de sensibilització per evitar la sostracció de plantes i
flors al Passeig de Sant Joan.
(Aquesta proposta ha estat recollida en un punt d'informació
estable)
Campanyes de sensibilització i educació a través d'agents cívics
en qüestions de civisme i educació ciutadana.
Incorporar a l'activitat municipal del barri, com eix transversal
els drets de la ciutadania al final de la vida ( mort digna ).
Fent sessions divulgatives en el centres cívics, biblioteques  i
residències de gent gran del D.V.A. i la mort digna. Formació per
els treballadors municipals que actuen en aquest àmbit.
Fer una campanya de sensibilitzacio als comerços i a les escoles
sobre la importància de l'ús de la llengua catalana. Sobretot
entre els comerços de gent nouvinguda i a les escoles, amb els
infants nouvinguts o de pares d'origen nouvingut.
Organització de tornejos de petanca per a la gent gran als
diferents parcs del Districte. S'incentiva la interrelació amb
els veïns i la socialització de la gent gran per a què no es
quedi a casa. Creació de nous cercles d'amistat.
Tallers de ball, idiomes, música, restauració de mobles,
informàtica, fotografia i passejades culturals pel barri.
Prova pilot en 1-3 escoles/instituts de l'Eixample, per al
treball en competències cooperatives: treball en col.lectiu,
presa de decisions consensuades, organització assambleària,
treball per projectes socials i solidària, vincle amb la
comunitat. Formació i materials per al professorat
(maig-juliol),planificació accions amb l'alumnat (juny-juliol)
Promoció del cooperativisme:1Estudi de necessitats i costos de
subministraments i serveis en comerços de l'Eixample,amb un
mostreig significatiu dels diferents barris .2Identificació
d'opcions cooperatives de consum i serveis que cobririen dites
necessitats .3Campanya de sensibilització comerç a comerç i a As.
Com. per informar sobre opcions coop.
Una campanya als instituts per dotar als alumnes de secundària
d’informació divulgativa però rigorosa sobre quins són els
factors claus relatius a la contaminació atmosfèrica, les seves
afectacions sobre la qualitat de vida i possibles solucions. La
proposta surt de la Plataforma per la Qualitat de l’Aire, que
podria oferir els mateixos tallers.
Concurs per a joves i monitor@s d'esplais/caus de projectes ECSS
comunitaris. Formació pràctica en ECSS comunitària amb visita a
projectes existents; Acompanyament en l'elaboració de projectes
d'ECSS comunitaris per part dels esplais ; Selecció de tres i
finançament de 3.
Adequació d'una caravana o minibús com a eina de difusió de
projectes d'ECSS a Barcelona, que pugui estar present en les
diferents fires i mercats de carrer del Districte. Maig-juny,
compra i adaptació del Bus, Juliol-desembre Calendari de mercats
i fires. Pressupost total 90.000€
Proposem un nou festival Hip-hop a Barcelona, popular i
accessible. L'objectiu és exposar creacions locals i
internacionals, generar convergència entre l'escena de la nostra
ciutat i artistes internacionals consagrats i nous, però poc
coneguts. A l'hora parlar i debatre sobre processos  creatius i
de lluita dintre de la cultura i formes d'expressió
Realitzar una campanya per difondre i impulsar l'habitatge
cooperatiu en cessió d'ús amb les cooperatives d'aquest tipus
existents al districte.
L'objectiu és difondre formes diferents d'accés i tinença a
l'habitatge, com respon a realitats del districte (gent gran q
viu sola...), com donar-hi suport, organitzar-se per detectar
patrimoni, etc.
Realitzar un procés de detecció de necessitats de la ciutadania
del districte amb l'objectiu que puguin ser cobertes per part de
l'economia social i solidària vinculant oferta i demanda.
Acompanyar i enfortir les iniciatives i cooperatives existents
que puguin donar resposta a aquestes necessitats.
Espai fossar, proposta d’activitats culturals i musicals amb
horari responsable i controlant el soroll. Gestionades per les
entitats del barri.
Espai d'aula o expositiu, amb programació cultural continua,
incloent activitats de cultures diferents vinculades al barri.
També activitats relacionades amb les restes arqueològiques
existents (muralla i restes romanes) i amb la història del barri
i del mercat.
Espai d’aula, proposta de tallers, cursos i activitats formatives
relacionades amb els oficis del mercat i vinculades amb el barri,
les escoles i el veïnat
Espai d’aules, tallers entorn a hàbits saludables i educació
alimentària, de salut general, adreçats a diferents col•lectius
específics, i vinculats als diferents equipaments del barri:
mercat, calàbria 66, cap manso, escoles, espai de gent gran, etc.
Espai de trobada veïnal i de gestió compartida entre diferents
entitats de diferents grups d’edat. Vinculació entre veïnat i
comerciants.
Espai de cuina, activitats de cuina per diferents grups d’edat i
cultures. Cuina saludable, cuina d’aprofitament, consum
responsable, etc. L’espai cuina no ha d’interferir en la resta
d’activitats de l’espai veïnal.
Espai diàfan per a activitats juvenils, que permeti la reunió i
la trobada amb informació i lliure de consum amb accés
independent i insonoritzat per no molestar. Possibilitat de
realitzar concerts.
Com a valor a prioritzar la definició dels espais tant a nivell
de disseny i arquitectònic com en els seus usos.
Espai destinat a la cura de les persones, ja sigui des d’un espai
que permeti la recollida d’aliments, de medicaments, de roba,
etc. Com per poder reutilitzar el menjar, cura o ludoteca
d’infants (persones usuàries o treballadores del mercat). Espais
de descans. Dispensari d’emergències.
Espai per identificar les necessitats de les gent gran,
especialment la soledat i la precarietat econòmica (com ja fa el
projecte radars).
Panells o pantalles amb informació de les activitats del mercat,
espais veïnals i cuina comunitària. Possibilitat d’un butlletí
setmanal.
veïnat, entitats, tota la gent del comerç i amb el suport de
l’Ajuntament. Funcionament com a grup motor amb treball i
avaluació continua. (Alguns grups parlen d’autogestió i d’una
comissió de seguiment de l’espai veïnal.)
Proposta dels comerciants de fer un grup de seguiment dins del
mercat on hi sigui tot el barri representat (paradistes,
entitats, etc.) i poder avaluar contínuament el programa i l’ús
de l’espai veïnal i del temes comuns del mercat.
Espai de trobada veïnal i de gestió compartida entre diferents
entitats i diferents grups d’edat. Vinculació entre veïnat i
comerciants.
Generar ocupació ja sigui amb una cooperativa de serveis o amb
una oficina...
Els joves van fer èmfasis amb la importància que l’espai veïnal
tingui accés 24 h amb un accés independent. Altres grups van
exposar la necessitat d’adequar els horaris a la gent que
treballa.
El model de mercat està lligat al model de barri, i potenciar el
comerç de proximitat, els productes de proximitat, ecològics i de
qualitat, una relació directa i pròxima entre veïnat i
comerciants.
El tema del turisme ha estat transversal com una preocupació per
un efecte “Boqueria” amb el mercat de Sant Antoni i els
comerciants van expressar que cal regular perquè vingui un
turisme de qualitat.
Desenvolupament del codi a través de components independents
(desenvolupament  modular i  escalable amb un increment de
funcionalitats i/o  instal·lacions, i un creixement en el nombre
d'usuaris registrats). Configuració i administració adaptada a
qualsevol institució o grup que decideixi instal·lar i utilitzar
la  plataforma.
Múltiples instàncies de la plataforma en una sola instal·lació.
Possibilitat d'oferir Decidim as a  Service (DaaS), per tal que
es puguin servir instàncies a municipis  i/o  organitzacions que
no puguin assumir el cost i manteniment d'una  infraestructura
pròpia.
Desenvolupament d'un mòdul de traducció automàtica o manual
multilingüe.
Desglossament d'actuacions  en projectes, integració amb sistema
de  seguiment de gerència,  integració amb transparència
pressupostària,  implementació d'indicadors  de seguiment.
Desenvolupament del procés de pressupostos participatius en el
qual  s'assigna un percentatge sobre el total dels pressupostos
d'inversió i   en el qual la ciutadania pot fer propostes de
projectes, que seran   valorades per tècnics municipals i després
prioritzades per la  ciutadania.
Desenvolupament d'un component basat en qüestionaris per obtenir
feedback a partir d'una sèrie de preguntes de diferent tipus
(multiples opcions, text simple, valors numèrics, etc.) en
diferents escales (tota  la ciutat, un o més districtes, un o més
barris, etc.).
Geolocalització de propostes per a processos de participació
urbanístics com els de les Superilles.
Espai de participació permanent per realitzar propostes que
puguin ser portades  al ple municipal amb un determinat nombre de
suport.
Votacions sobre una pregunta, actuació o política determinada
(pla, projecte, programa, etc).
Desenvolupament d'un  espai dedicat als Consells de barri on
documentar, mapear i seguir tota  la seva activitat, i introduir
alguns mecanismes d'interacció entre usuaris i usuàries de la
plataforma i els Consells de barri.
Integració d'un calendari col·laboratiu d'activitats socials  i
culturals de Barcelona publicades per ciutadanes amb la finalitat
d'incrementar l'interès en l'ús de la plataforma com a canal
d'informació municipal.
Integració d'una infraestructura que faciliti l'emissió de vídeo
en streaming per a les cites presencials.
Desenvolupament d'una pàgina d'usuari enriquida, per persones i
organitzacions de la plataforma.
Disseny, desenvolupament i integració d'un mòdul per a la
col·laboració i  coordinació entre editors/facilitadores de
processos de participació.
Disseny i integració d'eines de col·laboració social (escriptura
col·laborativa, calendaris, compartició de continguts digitals,
crowdsourcing, etc.)
Disseny i desenvolupament d'un espai per integrar les
necessitats de comunicació i  coordinació de l'acció comunitària
(casals  de barri, equipaments de  proximitat) en matèria de
calendaris, autogestió i co-gestió de projectes comunitaris, per
exemple.
Disseny de funcionalitats orientades a la deliberació ampliada en
la  plataforma (possibilitat d'incloure fòrums, interfícies com
Better  Reykjavik, etc.), així com per connectar amb processos de
conflicte  social.
Disseny de funcionalitats que facilitin la col·laboració, la
transparència i la participació multitudinària en processos
presencials de deliberació ciutadana tals com “conferències
ciutadanes”, “jutjats ciutadans”, “urnes i enquestes
deliberatives”,  etc,  sobre assumptes transversals com el model
de ciutat smart city vs ciutat democràtica).
Disseny de funcionalitats de filtrat col·laboratiu de continguts
que facilitin la  detecció de continguts similars generats per
usuaris (p. ex.: propostes  idèntiques per  proposar la seva
fusió, recomanació de continguts a usuàries, etc.).
Disseny de funcionalitats que potenciïn  l'autoorganització
social (p. ex.: components de autoconvocatoria  d'esdeveniments
participatius, amb  potencial mediació de l'Ajuntament de
Barcelona).
Introduir funcionalitats que indiquin estàndards de qualitat
(rànquings  comparatius, possible comunitat avaluadora
distribuïda, mecanismes  àgils d'avaluació ciutadana de la
qualitat de  processos, etc.)  [possible aplicació per filtrat
col·laboratiu de  components]
Desenvolupament d'aplicació mòbil per a sistemes operatius com
Android i iOS.
Amb l'objectiu de garantir uns nivells de qualitat de l'aire
saludables a tots els carrers cal reduir el número de vehicles a
tots els carrers, també en aquells que actualment tenen més
trànsit.
En aquest sentit es considera necessari fixar a un número màxim
de 2 carrils a vehicles privats més carril/s bus.
Aquesta mesura redueix també el soroll.
Projecte creatiu de sensibilització contra el sexisme i les
violències masclistes adreçat especialment als nens i nenes de
primària però també a les seves famílies i al professorat como
principals transmisors de valors.
Tallers, xerrades i espectacles adreçats a la joventut (centres
de secundària i altres) i a les veínes i veïns de l'Eixample
sobre educació sexual.
Hola

M'agrada molt participar en Metadecidim, però crec que el fet que
l'horari sigui principalment quan la gent treballem limite la
possibilitat de participació.
Hola

La gent no estem acostumats a poder participar/col·laborar i a
més, no tothom utilitza internet per fer-ho. La baixa
participació en la web és indicaria d'en això. Com podem fer per
tal de fer participar a la gent en propostes que es facin fora i
es recullin aquí?

El text de 350 caràcters no deixa donar solucions. Ho vaig fent
en comentaris.
Barcelona compta amb més de 40 biblioteques públiques. Poden
esdevenir una eina molt útil per difondre projectes com aquest,
ja que compten amb personal qualificat en formar usuaris en l'ús
de noves tecnologies. La seva missió és justament reduïr la
bretxa digital i democratitzar l'accés a la informació.
Permetre votar als ciutadans que viven i treballen a Barcelona,
tot i que no estiguin empadronats
Se propone el fomento económico,   normativo y de gestión,  para
que las cubiertas de los edificios puedan ser reutilizadas o
acondicionadas como: zonas verdes,  huertos urbanos, zonas de
cultivo hidropónico o lugares de entretenimiento lúdico para la
comunidad de vecinos.
Funcionalitats a plataforma:
- Agenda online: calendaritzar i difondre sessions
- Obertura a participació a ciutadania (via inscripció).
- Possibilitat emissió sessions en streaming.
- Recollir/Compartir propostes presencials o de plataforma.
- Debats oberts temporalment.
- Seguiment i donar suport a propostes.
Aprofitar Plans comunitaris/ de barri en curs per a plans
d’ocupació per a joves dinamitzadors per participació de gent
gran/ altres col·lectius. Acabat el pla, col·lectius d’activistes
digitals als barris. Començar per persones grans que ja
participen en espais als barris, però que no han entrat en eines
digitals. Crear nous perfils professionals.
Afegir enllaç al final de cada pàgina (ex. "Algun problema amb la
pàgina?") que desplegui un petit formulari on poder reportar quin
problema s'ha trobat. Aquest formulari captura la url de la
pàgina en qüestió. Pot servir per identificar ràpidament les
pàgines amb més incidències.
'- Departament tècnic de participació (gestionar continguts,
debats online, bases de dades, convocatòries, etc.)
- Protocol de funcionament per adequar tempos  de l'òrgan i
publicació a plataforma.
- Establiment de competències de la ciutadania, enfocament a
autogestió.
- Pautes de funcionament dels consells a plataforma.
Desenvolupar widget perquè a l'hora de compartir una proposta, a
més de a les xarxes socials, tinguis l'opció d'incrustar-la (per
exemple embed via iframe) a d'altres pàgines web / blogs.
Possibilitat d'integrar el registre i opció de donar suports a
llocs web externs.
L'aposta per les dades obertes en decidim.barcelona és rellevant.
No obstant això, aquesta iniciativa resulta insuficient si no va
a acompanyat d'un esforç de formació sobre com extreure
coneixement d'aquestes dades o d'eines interactives que permetin
la seva exploració (les visualitzacions existents expliquen només
alguns relats dels processos)
Creuar les dades d’entitats participants amb el cens d’entitats
de la ciutat, i així detectar en quins sectors associatius o en
quins barris la plataforma no ha aconseguit arrelar.
La plataforma de l’ajuntament incrusta plataformes d’empreses
privades (com Google Analytics, Google Maps, etc.) que aprofiten
per beure dades dels usuaris/es. Proposem substituir aquestes
plataformes incrustades per altres de còdi lliure. Exemples:
·       Google Maps --> Open Street Map
·       Google Analytics --> Piwik
Per poder fer tota mena d’anàlisis territorialitzades (nivell de
districte, barri, secció…) per treure mapes de participació,
mapes de problemes, mapes de propostes aprovades, etc.
Referenciar amb més precisió els ítems susceptibles d'això
(time-stamps).
Estudiar les possibilitats de l’anàlisi automatizat de continguts
(anàlisi de llenguatge natural) i/o incorporar una visualització
dels debats que contrasti arguments a favor i en contra.
Fer possible d’alguna manera l’anàlisi i visualització de dades
municipals (i d’altres institucions) que siguin rellevants en els
diversos camps de política pública (integració amb el projecte
“Barcelona coneixement social”). Aprofitar les dades oficials per
generar models operatius sobre projectes suficientment
delimitats. L'aplicatiu hauria de pe
En algunes votacions, es dona la possibilitat de limitar el vot a
certs barris/entitas de Barcelona. Això genera preocupació a
alguns/es ciutadans/es que volen romandre anònims. Per tant,
proposem donar l’opció a l’hora d’inscriure’s a la plataforma. Si
es tria ser anònim, només es podrà votar en les opcions obertes a
tota la ciutadania de BCN.
Hacer un script en el que se pueda instalar todas las
dependencias necesarias y creación de usuario y contenidos de
demo si fuera necesario para tener funcionando la plataforma,
algo similar a:

$ curl -o-
https://raw.githubusercontent.com/AjuntamentdeBarcelona/decidim/v0.1/install.sh
| bash
Aprofitar l'anàlisi i la visualització de dades per explicar de
manera més traçable els criteris establerts per a l'acceptació i
rebuig de propostes en processos participatius, i el mapatge de
les propostes aceptades amb les corresponents accions.
Migrar los datos que se encuentran ahora mismo en Google
Analytics a Piwik. Se estuvo estudiando la exportación pero los
scripts han dejado de funcionar por cambios en la Google de API.
Actualment, tota l’informació relacionada amb privacitat,
seguretat i drets digitals està en un llenguatge jurista que és
complexe d’entendre. Proposem que es busquin maneres de fer
explícites i comprensibles aquestes mesures.
En la web se utilizan los mapas y sevicio de geolocalización en
el apartado de citas, para normalizar y mostrar el sitio dónde se
realiza el encuentro. Sería para las paginas de formulario (nueva
y edición), show y

Cómo alternativas se puede revisar este enlace:
http://wiki.openstreetmap.org/wiki/Tile_servers
L’apartat de preguntes freqüents, que permetria resoldre millor
dubtes d’usabilitat i seguretat de la plataforma, estan amagades
en el apartat d’informació, que no resulta fàcil de trobar.
Proposem fer-ho molt visible i explícit un cop s’entri a la
pàgina.
Para registro de usuarios, creación de propuestas, etc. Es menos
intrusivo de cara la usuario.
Por ejemplo utilizamos la fuente fontface.scss
https://fonts.googleapis.com/css?family=Source+Sans+Pro:400,600,900
Compatiblement amb el respecte del segret del voto i del
anonimat, es podria pensar alguna manera per a obtenir dades
demogràfiques dels participants als processos online, al menys a
nivel agregat.
Hi ha la necessitat de fomentar la participació i el compromís de
les persones a través de les entitats. Caldria fer un disseny
visual de gran usabilitat, accessibilitat i “amigabilitat”.
Facilitar totes les eines disponibles per tal de mantenir el
contacte. Buscar mecanismes de personalització. Aprofitament
d’eines ja existents.
Realitzar proves A/B per mesurar i avaluar diferents opcions de
disseny.
Es mostren 2 versions diferents d'una mateixa pàgina  o element i
s'utilitzen les mètriques de cada variació per avaluar quina
funciona millor.
Hi ha la necessitat de facilitar, gestionar i visualitzar els
processos de les entitats a través de la plataforma. Caldria fer
formació en la gestió i desenvolupament tecnològic específic per
les entitats. Plantejar aplicacions digitals des de les entitats
per tal que siguin desenvolupades dintre de la plataforma.
Recollir propostes de moció, prec i/o pregunta al ple municipal o
de Districte. El Comissionat de Participació i la comunitat del
decidim han d’establir els criteris d’acceptació (el número màxim
de propostes que s’acceptin a cada Ple i el número d’usuaries que
voten a favor) i, si alguna els assoleix, s’inclou en el Ple per
ser defensada.
Hi ha la necessitat de crear un usuari col·lectiu i la seva
funcionalitat específica. Vincular vot usuari individual a vot
usuari col·lectiu (associació, cooperativa, etc). Suma automàtica
de vots als usuaris col·lectius als quals està vinculat (podent
retirar el seu vot si ho considera oportú)
Hi ha la necessitat de considerar dos nivells d’aprofitament de
la plataforma, com a individu i com a col·lectiu. Cal determinar
les eines per tal de conèixer el sistema de
votació/consens/decisió en els grups i poder transportar-lo i
gestionar-lo a la plataforma. Cal evitar “minidecidims” dintre de
la plataforma.
Recollir iniciatives comunitàries al ple municipal o de
Districte. El Comissionat de Participació i la comunitat del
decidim han d’establir els criteris d’acceptació (el número màxim
de propostes que s’acceptin a cada Ple, el número d’usuaries i
d'entitats que la recolzen) i, si alguna els assoleix, s’inclou
en el Ple per ser defensada.
Recollir iniciatives legislatives populars d'àmbit local,
autonòmic o estatal. El Comissionat de Participació i la
comunitat del decidim han d’establir els criteris d’acceptació
(núm. d’usuaris que voten a favor de la proposta respecte al
número total d’usuàries) i, si alguna els assoleix, s’inclou en
el Ple per ser defensada.
El diagnóstico es una fase fundamental para generar una visión
colectiva de la realidad que queremos transformar. Proponemos que
incluya: cápsulas informativas sobre temas clave, espacios de
deliberación (identificación de problemas, comentarios positivos
y negativos), conexión de propuestas y diagnóstico.
Detecció automàtica de propostes relacionades siguin aquestes
alternatives o complementàries a la que s’estigui redactant.
Possibilitat de fusionar-les mitjançant escriptura
col·laborativa. Això permet enriqui la qualitat de les propostes
I evitar solapaments.
Fer suggeriments als usuaris que ho desitjin  per a que l’ajudin
a arribar a espais de la plataforma en funció dels seus
interessos, localització geogràfica, paraules clau, aportacions
prèvies, etc.
L'opció "compartir proposta" no és molt visible, tendim a buscar
icones de les xarxes socials quan volem compartir continguts.
A més es podrien incorporar altres xarxes socials (Quitter,
Diaspora, etc.). El Decidim pot cumplir una funció pedagògica de
donar a conèixer altres opcions, fetes amb programari lliure i
descentralitzades.
Permitir el seguimiento de la ejecución de las propuestas asi
como rendir cuentas al final de la misma. Incluye: actualización
periódica de la evolución de la ejecución; explicación de
problemas y justificación de desviaciones; posibilidad de
evaluaciones intermedias (votaciones, buzon de quejas);
evaluación final
Definir una experiència que sigui motivadora dels joves fent que
ells dissenyin la solució (llenguatge propi del col·lectiu,
audiovisuals,influencers). Per exemple, tranformació a perfil
“gamers” (jugadors) per aconseguint punts, superar obstacles,
aconseguir recolzaments d’altres perfils. Tot plegat permet
universalitzar la participació dels joves
Possibilitat d’engegar un procés participatiu des de la
ciutadania dins la plataforma.D’aquesta manera qui impulsa  el
procés no és sempre el mateix agent. Per a que un procés pogui
ser engegat, hauria de recollir un determinat numero de suports o
avals a la plataforma.
Integrar en la plataforma un catálogo de equipamientos y espacios
municipales para organizar encuentros presenciales y deliberar
sobre las propuestas publicadas en decidim.barcelona. La
solicitud de espacios se tramita en función del número de apoyos
de la propuesta. A más apoyos, espacios más grandes.
Objectius: facilitar la identificació i la proposta d'usos
d'espais urbans infra-utilitzats. Es busca contribuir a la
millora dels espais i donar solució a demandes ciutadanes que
puguin requerir d'aquests espais. Caldria realitzar un catàleg i
mapa amb les seves característiques i crear mecanismes de
proposta d'ús tant temporal com permanent.
Este espacio debe atender diferentes aspectos de la gestión,
articulación y visualización de los laboratorios, como por
ejemplo: programas de formación, experimentos colectivos,
investigaciones colectivas, banco de conocimiento, y ser un
espacio para la propuesta de proyectos co-participados.
Incorporar opció al perfil d'usuari per cedir voluntàriament
certes dades i permetre recopilar informació estadística per
millorar l'experiència d'usuari.
350 caràcter com a màxim està bé per fer síntesis, però la gent
que no tenim un lloc on poder ampliar la idea no podem crear un
enllaç a documentació addicional. Estaria bé que hi hagués un
camp per poder explicar més la proposta.
Robert Bjarnason en la seva presentació va mostrar que els
tècnics de l'ajuntament repassaven les propostes i afegien el
preu de cada proposta. Crec que estaria bé afegir-lo i que cada
àrea tingués un pressupost. A mida que vas votant, el pressupost
va baixant (com si fos un carret de la compra) per tal que el
ciutadà agafés consciència.
Robert Bjarnason va explicar a la seva xerrada que van aconseguir
molts bons resultats mostrant els comentaris en dues columnes,
una de comentaris a favor i d'altra en contra, de més votats a
menys. Deia que havia millorat la qualitat de les intervencions.
Hola

A Barcelona hi ha col·lectius i persones que poden aportar els
seus coneixements a la millora de l'eina. Per evitar la
dispersió, es podrien convocar trobades (presencials i online)
tipus hackaton com durant el Metadecidim que podrien ser molt
profitoses.
Recollir propostes de convocatòria de consultes populars d'àmbit
local (Municipi, Districte o Barri). L'Ajuntament i la comunitat
Decidim han d’establir el núm. mínim d’usuàries q han de votar a
favor respecte del total i, si alguna l'assoleix, el Ple
impulsarà la consulta popular (a través de l'art. 71 LBRL 7/1985
o altres vies)
La zona de la Dreta de l’Eixample manca de suficients àrees per a
gossos. HI ha un gran buit a l’Eixample, limitat per àrees per a
gossos molt llunyanes entre elles. S’hauria de crear una nova
àrea per gossos al mig de l’Eixample, per exemple en algun dels
parcs d’Illes o una part de Passeig Sant Joan.
Dotar i millorar circuits de running  (com per exemple a la
Diagonal o carr. Aigues), que estiguin degudament senyalitzats,
tinguin potser un paviment especial quan sigui possible i
infraestructures de recolzament (com per exemple per fer
estitaments).
En definitiva, Millorar les infraestructures per fer esport a la
ciutat
Normativa per la qual totes les noves edificacions de
Barcelona es nudreixin d'energia solar propia i es subvencioni la
instal.lacio a les edificacions ja existents
Millorar l'estat de l'interior d'illa:entrada de gossos, jocs per
els nens, higiene.Com és impossible que no entrin els gossos,fer
un espai tancat per a ells.Netejar tota la part
d'arbustos,deixant solament els arbres que fan ombra i
aprofitar-la per fer més jocs pels nens com
tobogants,tirolines,circuits.Fer tot un replantajament de la part
baixa.
Hay un articulo que aprueba la celebración de la constitución
como libre expresión pero no debería estar permitida la falta de
respeto, el racismo, el franquismo, el sufrimiento de los
animales y el tipo de gente que frecuentan el dia de españa cada
6 de diciembre. Estaría bien regular esto
Crear ayudas para jóvenes y personas que no tengan ninguno de los
dos padres, familia que les pueda ayudar, estar en el paro sin
cobrar ninguna de las ayudas o paro por tiempo trabajado y no
tener ningún tipo de ayuda para cubrir las necesidades básicas
como vivienda, comida, transporte, etc...
google y nestlé hicieron acuerdos comerciales para que un sistema
operativo se llamara "kit kat" culpable de haber destruido
bosques y ecosistemas enteros del orangután por la extracción del
aceite de palma. Sustituir completamente el uso de google de
todas las administraciones publicas de Barcelona por duckduckgo,
ecosia, bing (por ejemplo)
M'agradaria poder disposar d'un sistema de votació  que
estableixi una priorització diferenciada entre els diferents vots
d'un mateix tema. O sigui, que es pugés diferenciar entre 3
nivells diferents (el que més agrada i el que menys  m'agrada).
Tipus 3-2-1 o bé 10-5-2. Gràcies.
La baixa participació de la plataforma és signe que la ciutadania
encara no coneix Decidim Barcelona ni els processos participatius
vinculants que s'hi estan duent a terme. És important fer-ne una
difusió més activa per tal que els barcelonins puguin fer-ne ús i
empoderar-se. Es pot fer per xarxes socials però també es
important a nivell de barris.
És difícil prioritzar un número tan gran de propostes sense poder
organitzar-les i classificar-les. L'usuari hauria de poder afegir
les propostes a favorits o aplicar-los etiquetes, per poder-les
revisar més tard i d'aquestes seleccionar a quines vol donar
suport. Si les etiquetes usades fossin visibles a les propostes
això ajudaria altres usuaris.
Qualsevol desenvolupament tecnològic requereix d'emprar una
tecnología concreta. Per tal que les tecnologies perdurin
basar-se en estàndards reconeguts es una bona praxi. La proposta
vol que per qualsevol opció de desenvolupament sempre es
prioritzin aquelles que estiguin suportades per un estàndard
reconegut en algun dels organismes oficials.
Many local, regional, and national governments are engaged with
open source software and communities. Below are only a few
resources that may help departments and agencies understand the
value of open source software and development communities within
the public sector, as well as how public institutions can engage
with, and implement similar initi
Ampliar la xarxa de carrils bici a la banda dreta de la ciutat,
connectant amb el centre neuràlgic i amb el mar.
Exemples: carril bici del carrer provença transpassi Camp de
l'Arpa i arribi fins a la zona de Fabra i Puig,  carrer Navas de
Tolosa fins al Mar, etc.  generant una xarxa per tota la ciutat i
no només pels barris turístics o més rics.
Realitzar una consulta als ciutadans barcelonins per decidir
formar part, o no, de l'AMI, tal i com es va prometre durant la
campanya electoral.
La ciutadania té el dret a fer aportacions econòmiques per fer
canvis al barri. Donacions solidàries, d'art i cultura, ajudar a
desallotjaments, reformes que demanen veïns, pares, escoles...
Negocis que la ciutadania demana però no hi ha finançament o hi
ha traves administratives. L'ajuntament podria posar l'eina,
agilitzar tràmits i fer donacions.
Crear una base de dades que reculli l'ADN dels gossos de la
nostra ciutat. Aquesta base de dades serviria per identificar al
propietari del gos que hagi deixat excrements als carrers de la
nostra ciutat i imposar-li la sanció corresponent.
Aquesta iniciativa ja és activa a varies ciutats europees amb
molt d'èxit.
Com sigui que portem molts anys esperant la construcció de
residències al barri, tant per a gent gran com per a persones amb
discapacitat, caldria saber quants espais buits es podrien
adaptar i utilitzar de manera provisional. Haurien de ser micro
residències, gestionades per entitats del barri i dirigides a les
persones del barri.
En comptes de fer acabar la línia H10 a Plaça de Sants,
allargar-la fins a Ernest Lluch, al camí de la Torre Melina, on
també acaba la línia D20. Els principals motius serien potenciar
la utilització de la L9sud del metro i del Tramvia, i reduir les
aglomeracions, especialment en hores punta i els dies en què hi
ha partit de futbol al Camp Nou.
Impossible assistir reunió dia 23 a Sarrià. Favor: no oblidin
GENT GRAN de Sarrià, molt afectats pel darrer canvi: bus 22 i 64
eliminats. Des de Pl.Catalunya FGC ens obliga a baixar a Sarrià
i, per escales, després x ascensor, pujar i baixar al vestíbul
per esperar-nos al L12 a R.Elisenda.Sarrià: pisos pugen i
lloguers també però la mobilitat baixa
No volem que s'anul·li la línea 91, doncs molta gent gran la
utilitza per anar a passejar a les Rambles i per anar i tornar
del CAP de Manso.
De fet molta gent gran demana que torni a funcionar els diumenges
per poder anar al centre de Barcelona
En aquest barri amb forts desnivells i sense comerç ens quedem
sense conexió directe amb horta(mercat,cap,botigues) servei que
ara fa el 39. Es molt important que el V23  conecti el centre
d'horta amb el barri Font d'en fargues. No podem anar a pitjor.
Cal pensar que no tenim metro. Estic francament amoïnada.
Sí s’anul.la aquesta línia les persones que viuen a la zona de
Sagrada Família no podem arribar a Park Güell i a la inversa.
Penseu que hi ha molts estudiants que agafen aquesta línia per
anar a l’escola cada dia i amb la seva eliminació ens quedem
sense opcions de transport públic
Resum de la proposta: Finalitzar el recorregut del 39 a la plaça
catalana suposa deixar la zona del Carmel-Font d'en Fargues sense
cap línia regular. En un barri ja de per si deficitari en
transport urbà i difícil orografia  per la mobilitat de la gent
gran ens deixa en una situació de desempara total. Reivindico
mantenir la línia fins a Horta.
El passat mes de febrer la línia 20 va quedar limitada a l'Av. de
Roma, perdent tot el tram fins a Sant Antoni, Paral·lel i el
Port, ara pretenen eliminar el que queda de la línia. Crec que no
només haurien de mantenir el 20, sinó també tornar-la fins a
lEstació Marítima, tornant a recuperar un recorregut vertebrador,
atractiu i necessari.
No anulem el pas del nus 54 per carretera de Collblanch i
Cardenal Reig. Molts nens i joves l'agafen cada matí per anar a
escoles i universitat. Donem-lis almenys una parada el més
propera possible a les seves llars.
La nova proposta és acabar la línia del 54 a la Riera Blanca.
Fins ara passa per la carretera de Collblanc i Cardenal Reig,
donant servei al veïns d'aquells carrers, seria més lògic que
acabi o bé a la placa Ernest Lluch com la D20 o a Cardenal Reig
on acaba la H8. Son dos carrers que tenen prou espai per fer-ho i
no crea cap problema afegit.
La línea 64 on a bans anava del barri de st Antoni a la
Barceloneta i ara no fa aquest recorregut i no hi ha cap línea
que vagi de st Antoni a la Barceloneta.
La Gran Vía a la part lateral ( Montanya) el carril bus es molt
estret hi han vegades que quan un autobus te problemes hi es
queda aturat forma un tancament per als autobusos que venen al
radera, jo proposo que es modifiqui el carril bus hi es faci
passar  els autobusos per la part central de la Gran Vía.
Eviteu recorregut per Av. Madrid. Perd temps i poc passatge. Feu
que continui fins a Pl. Sants i que després agafi carrer de Sants
fins a Arizala i nou final a Riera Blanca. Si retalleu el
recorregut, i elimineu el 50, fareu  que el metro col.lapsi en
dies de futbol si manteniu freqüència actual en dissabtes i
festius.
El 54 és l'únic bus que arriba al Campus Nord des de la part
baixa de Les Corts i Sants. Molts estudiants i professors el fem
servir, si s'elimina, es deixa sense cobertura una zona clau!
Seria convenient una línia que atravessi Barcelona, des de Zona
Universitària fins al Fòrum, utilitzant tota la Diagonal.
entenem que en espaiar una mica les parades fa guanyar agilitat
al trajecte. Tanmateix, s'ha perdut de vista la practicitat de
fer coincidir en una sola parada més d'una línia de bus. Per
exemple, a l'Av.Madrid, la parada origen h10 no coincideix amb
54, ni H8. Tb passa a pl.Centre amb 54. Proposo unir a les
mateixes parades el pas de diferents lín
SOS! la línea 64 de Pedralbes/Barceloneta ha desaparegut, aixó fa
que afecti a 1.500 usuarís de diferents barris, Pedralbes, St
Antoni i Barceloneta ja no tenen aquesta línea d'autobús. S'ha de
buscar alguna solució i alternativa per cara que gent que son de
Pedralbes St Antoni puguin tenir fàcil arribar a la Barceloneta.
Amb la proposta actual de la Nova Xarxa de Bus, es perden
connexions amb l'Hospital del Mar, es perd connectivitat al
centre del Poblenou i no es millora la gran distància entre
corredors verticals al Poblenou, sobretot a l'eix de la Gran Via.
Adjunto un PDF on explico la meva proposta, que comportaria
modificacions a les línies V25, V27 i 36/59.
Necessitem aquest servei públic per apropar-nos als equipaments
bàsics actuals com el CAP, l’Hospital Plató o Centres Cívics de
difícil accés pel seu emplaçament. Això ens obliga a fer servir
transport privat, taxi o ho deixem córrer, especialment per les
persones de mobilitat reduïda.
Como el espacio es limitado, seré claro: H8, que mantenga su
recorrido actual y que comparta el tramo Francesc Maciá - Casa de
les Punxes con el tranvía. H10, mantenga el recorrido actual por
la c/ Mallorca y que desde plç Sants continue hasta Badal por c/
Sants, vuelta av. Madrid, rambla Badal y plç Sants
Esta línea desaparece o se mantiene ? , en la propuesta del
Ayuntamiento no queda claro su futuro.
191 Será su sustituta ? Si es así, para atender a los vecinos de
Camp de l'Arpa, podría realizarse el siguiente recorrido. Desde
Felipe II ir por Concepción Arenal a Sant Antoni M. Claret.
Vuelta desde Industria a Trinxant y Plç Maragall.
Important mantenir el recorregut de la línia 55 des de Parc de
Montjuïc fins a Pl. Catalana sense modificacions i el 39 des de
Pl. Urquinaona fins a Horta passant per Providència-Biada-Torrent
de l'Olla en sentit descendent. Les modificacions proposades pels
tècnics municipals per a aquestes línies perjudiquen a molta
gent.
Segons els PDF les línies que circulen per Sant Antoni Maria
Claret fins Pg.Sant Joan passarien a circular per Còrsega a
partir de Lepant. Considero molt important mantenir les línies
per Sant Antoni Maria Claret, doncs serveixen al CAP Claret i
també la zona de Travessera de Gràcia, a més carril bus a Còrsega
significa perdre plaçes d'aparcament.
Proposem mantenir el recorregut del H10 per av.Madrid i H8 per
tr.Corts. Per a que H8 guanyi temps, es pot fer un carril bus a
la tr.Corts en sentit La Maquinista, per evitar baixar fins a
Berlín.
La proposta de l'ajuntament retalla a la meitat la oferta de bus
a les Corts, i la H10 perd enllaços importants com Camp Nou, L9S,
V1, 157, L50, L62.
La subida de viajeros en el bus es muy lenta. Basta con
compararla con el metro:
1. En el metro se puede entrar y salir por todas las puertas.
2. En el metro se valida el billete fuera del vehículo.
Con el sistema del metro se evitarían las típicas colas para
entrar al bus. Es algo que ya se hace en varias capitales
europeas.
1. Cuando dos o tres buses llegan seguidos a la parada,
permitirles coger viajeros a la vez (ya se hace en capitales
europeas).
2. Poner el nombre en la parada para que se vea desde dentro del
bus (como en el metro). La propaganda se ve más que el nombre.
3. Diseñarlas para que el banco se mantenga seco en caso de
lluvia.
Todas las líneas de bus pueden tener siempre el semáforo en
verde, como en el tranvía. La tecnología apropiada ya existe.
Creacio de una linia (V23) amb pas pel Hospital de Sant Pau (L4)
Horta- Pg.Maragall - V. Montserrat - Cartagena -Hosp Sant Pau -
Sant  Quinti - Pare Claret - Dos de Maig - Glories - Mar Bella i
viceversa.  La conexio vertical en aquest eix es inexistent
forçant a uns recorreguts molt llargs quan en realitat estan en
linia recta.
Trobem interessant la proposta que alguna línia circuli pel
pg.Sant Antoni en tots dos sentits, però clarament la H10 no és
adequada per a fer-ho, ja que es perdria la connexió entre les
Corts i Mallorca/València que sempre havia fet la línia 43.

En canvi, és un perllogament adequat per a la 27 des de l'Estació
de Sants fins a Pl de Sants.
Proposem una distribució més adequada dels terminals d'algunes
línies: Línia H8 (per tr.Corts en tots dos sentits) a Ernest
Lluch, juntament amb la D20. Línia H10 (per av.Madrid en tots dos
sentits) a Riera Blanca, on actualment és la 75, i 75 a av.Madrid
on ara és la H10. Línia 54 a Cardenal Reig on ara hi ha la H8.
157 a R.Blanca com ara.
Tinc 90 anys i fins ara encara podia fer ús del transport públic
però els canvis que acompanyen la nova xarxa ortogonal (reducció
i supressió  línies tradicionals) estan limitant-me  el seu ús,
ja que per trajectes abans habituals ara haig de fer un o dos
canvis de línia, no sempre propers,  amb el que significa. Algú
se'n fa càrrec?
Per tal de millorar el recorregut de l'H16 entre Pujades/Marina a
Pujades/Avgda Meridiana, s'ha anul.lat la parada 2682 situada  al
nro 15 de Pujades,Aixó comporta canviar la direcció del carrer
Pujades sentit Besós com canviar de cantó el carril bidireccional
del bicing amb la conseqüent despesa que considero innecesaria.
Linea V23 . El recorregut descendent des de Can Marcet hauria de
ser el mateix de l'actual linea 39 , sortint d'Av. Estatut a
carrer Lisboa i recuperant l'esmentat recorregut per Maragall,
LLobregós , Rbla. Carmel , Pedrell. En cas contrari Horta queda
incomunicada amb Font d´en Fargas , tram d'elevada demanda .
Els residents a la zona de Besòs-Maresme, quan hem d'anar a la
Zona Franca hem de fer un circuit que dona massa volta, passant
per plaça Espanya, plaça Cerdà, quan en línia recta seria  molt
més ràpid i senzill; només cal implementar una línia horitzontal
inclosa a la nova xarxa de busos (V i H)
Crear una línea d'autobús que recorri tota l'avinguda meridiana i
després vagi cap al centre ciutat. No sabem perquè però
l'avinguda Meridiana, continua essent una autopista, i no un
carrer, on puguis agafar un bus i anar cap al centre.
Que a totes les paredes de bus, es pugui llegir el temps, en que
trigarà en vindre un bus, i no només a les del centre ciutat. En
definitiva, que es corregeixi la diferència increible entre les
paredes del centre ciutat, i les de la resta de barris.
Voldria ressaltar la pobresa històrica que té el barri de Montbau
a nivell d'autobús. Sobretot tenint en compte que és un barri
destacadament costerut sumat a que és el barri amb la població
més envellida de Barcelona. Només hi l'hi dóna servei l'V21, i
crec que és el moment de replantejar que el Bus V25 allargui el
recorregut proposat fins Montbau
El projecte original de la xarxa incloïa el bus D30 a la Diagonal
que caldria allargar fins a Esplugues per per donar-li més sentit
metropolità, eliminant la resta de busos per la Diagonal. Aquesta
operació milloraria molt la fluïdesa de busos per aquesta via. La
proposta també ha estat proposada per altres veïns al PAM (Ref:
BCN-2016-02-1302)
Sobretot la part de: a)Cap d'Horta, Mercat, Pg Maragall,
Llobregós, Pedrell, Alt Pedrell, Pl Catalana, Pl Nen Rutlla. b)
Providència, Torrent Olla, Pau Claris, Pl Urquinaona, Arc de
Triomf, Parc Ciutadella, Estació França. Per qué conecta amb:
metro, FFC, Renfe, bus Aeroport
Sóc veí d'Av. Roma/Calàbria i usuari del H10, 20 i 41. Amb la
supressió del 20 es perd el reforç de l'H10 massificat en hores
punta en l'eix València-Mallorca, amb la supressió del 41 es perd
una connexió directa amb el centre i amb el trasllat de l'H10 a
Aragó empitjora la connexió amb escoles del barri i el Clínic.
Els prego que ho reconsiderin.
Per que el H-16, des de Pl. Espanya a Pl. Universitat, es desvia
cap al Cap de Manso i el Mercat de S. Antoni i, en canvi, la nova
línea V-23 hi passa de llarg ?   Creiem lògic  que el V-23 es
desvií per C/.Tajo, P. Maragall i C/. Llobregós com fins ara està
fent, amb gran us del veïns, la línea 39. Cal passar pel Mercat,
el Cap-Horta, Biblioteca
Soc veí del carrer Doctor Pí i Molist. En aquest carrer hi tenim,
en els dos sentits, fins 8 línies diferents que hi passen cada
dia -16 en total- . Això suposa una concentració de contaminació
ambiental i acústica que acaba esdevenint insuportable,
especialment a l'estiu. Es podria reduir el nombre de línies en
aquesta via?
Amb la proposta actual de la Nova Xarxa de Bus, es perden
connexions amb l'H. del Mar, connectivitat al centre del Poblenou
i no es millora la gran distància entre corredors al Poblenou,
sobretot a l'eix de la Gran Via. Adjunto un PDF on explico la
meva proposta:
https://drive.google.com/open?id=0BzPAouKFYkJINFNtaHpvY3N0aDA
PD: la proposta està duplicada pero a l'anterior s'ha esborrat el
link i no puc modificar-ho.
Proposem allargar la línia V23 fins a l'Hospital del Mar amb el
recorregut que fa actualment la 92, ja que permet reduir molt el
nombre d'afectats per la substitució del 92. És imprescendible
donat el baix cost que té (uns 3 minuts més de recorregut) i els
enormes beneficis que representa apropar la línia a l'Hospital
del Mar i al Passeig Marítim.
Si la línia 39 finalitza a la plaça Catalana i la V23 es manté
segons el projecte, el barri de la Font de'n Fargas queda
incomunicat amb els serveis dels barri (CAP d'Horta, mercat
d'Horta,biblioteca, comerç). S'hauria de mantenir el final del 39
o que la V23 el faci (Tajo, passeig Maragall, Llobregós, rambla
del Carmel, Pedrell...)
Un cop presentada avui la fase NxB pel que pertoca a Nou Barris,
trobo interessant fer arrivar la H2 fins Ciutat Meridiana o bé
Vallbona( per no saturar el terminal del carrer Vallcibera),
establint una àrea d'intercanvi al voltant del CAP Ciutat
Meridiana, per potenciar també aquesta zona com a intercanviador.
Al mateix temps, establir una millor freqüència per la línia
62,per tal de convertirla en una veritable línia d'altes
prestacions a través del corredor de l'av Meridiana.
Ubicar totes les parades a les zones d'intercanvi molt mes a prop
de les cantonades. Actualment hi ha parades allunyades que es
podrien posar mes a prop de la línea que creua: H6 Mitre/Lesseps,
V13 Muntaner/Gran Via, V11 Ganduxer/Mitre, V15 Balmes/Passeig
Sant Gervasi, V15 i V17 Via Laietana/Passeig Colón, i moltes
altres.
En la sessió de la Marina es demana que es millori
l'accessibilitat dels autobusos, revisant periòdicament el bon
funcionament de les rampes.
En la sessió de la Marina es proposa que es faci un correcte
manteniment dels busos per no haver de substituir-los amb flota
nova
Quin ha estat el criteri que ha transformat la línia 51 en la D50
i no es transforma el 62 en la D60? L'avinguda Meridiana és,
després de la Diagonal, l'avinguda més diagonal de Barcelona i no
tindrà cap línia de les anomenades Diagonals.
En moltes línies verticals (V27, V13, V11) trobem vehicles curts
a hores puntes. Per exemple, a la líniea V27 m'han confirmat que
mai tenen venicles llargs de 18m. Això no dona un bon servei
doncs són línies verticals de 5-7 km i que ara han de substituir
les línies que anaven des d'un barri al centre. Han de tenir
vehicles llargs.
Les parades de les àrees d'intercanvi han de tenir el màxim de
comoditats i senyalització, ja que són claus: 1.- La
senyalització al terra per trobar les parades d'enllaç ha de ser
contínua, algú que no conegui la zona es perd, ja que les
indicacions no estan en cada gir (exemple intercanviador Clot de
la Mel). 2.- La distància entre les 4 parades de l'àrea
d'intercanvi ha de optimitzar-se i reduir-se (exemple, intercanvi
de Lesseps).
Les parades de les àrees d'intercanvi han de tenir el màxim de
comoditats i senyalització, ja que són claus (continua des d'una
altra proposta, allà trobeu els punts 1 i 2): 3.- Pantalles
indicadores temps d'espera a totes les àrees d'intercanvi. 4.-
Nom de les parades en gran (com al metro), que es vegi de lluny.
El sistema ha de ser exemplar si volem que la ciutadania
n'estigui orgullosa. Ara mateix no és així. Poso 2 exemples: 1.-
No sembla haver-hi control de freqüències (exemple, H12,
freqüència de 7 min, laborable amb carril reservat, podem trobar
fins 3 vehicles seguits en una parada). 2.- Horari d'inici
línies, han de ser homogenis i començar dels finals alhora, per
poder trobar els busos d'enllaç en arribar a les àrees
d'intercanvi (exemple V27 en diumenge, s'inicia a les 9:30 des
del terminal).