darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Disposar d’un espai multifuncional, incloent les següents
propostes: Espai per a gossos, necessari. Zona verda, on el
veïnat pugui passejar. Zona de pícnic, taules amb bancs. Zona
amplia pavimentada, com a zona d'activitats (Festa Major i
altres). Zona esportiva, espai multiesportiu, taules ping-pong,
cistella de bàsquet, circuit esportiu per a gent gran.
Evitar ocupar l’espai públic disponible després de la construcció
de l’escola bressol, i disposar del màxim d’espai lliure. Evitar
saturar Can Xiringoi d’equipaments i mantenir el màxim de verd i
d’espai lliure que sigui possible.
Instal·lar una zona de picnic i de trobada, amb banc i taules de
pedra.
Definir una àrea de gossos, segregada de la resta d’usos de Can
Xiringoi, i que estigui dimensionada a les necessitats dels
usuaris que hi ha a Vilapicina i la Torre Llobeta.
Instal·lar un parc infantil, un espai de joc infantil, que pugui
ser utilitzat per les famílies de la futura escola bressol.
Evitar instal·lar espais d’estada massa atractius, ja que és una
zona amb veïns/es molt propers i una zona d’estada que convidi a
passar les nits, especialment a l’estiu, pot generar molèsties.
Disposar d’un espai natural, amb el verd com a protagonista.
Aquests jardins ha de ser una bombolla verda i de respir entre
tant ciment i asfalt.
Ha de ser un espai de trobada veïnal, on es pugui passejar,
seure’s, estirar-se, etc.
Ha de ser un espai on desenvolupar actes de barri, com la Festa
Major.
Ha de ser un espai obert i de connectivitat, com ho són ara, que
se segueixi podent creuar els jardins d’una banda a l’altra i que
no hi hagi barreres per al veïnat. Amb un bon plantejament i una
bona distribució de l’espai lliure es poden encabir molts usos,
convertint-se en uns jardins funcionals i atractius, on es pugui
conviure amb la diversitat de necessitats que hi ha al barri.
Ha de ser un espai de cohesió, on infància, adolescència, gent
gran i animals domèstics (gossos) hi tinguin cabuda i amb bona
convivència.
Disposar d’una àrea de gossos. És una demanda veïnal des de fa
anys i necessària per la bona convivència dins de Can Xiringoi.
S’assenyala que l’espai de gossos de la plaça Sòller és una bona
referència, amb arbrat i visualment agradable. També es proposa
que l’espai tingui dues seccions: una per gossos petits i una
altra per grans. Es demana que aquest espai estigui allunyat de
la futura escola bressol, per evitar molèsties.
Generar ombres amb l’arbrat, permetent usos de passeig, seure i
descansar durant els mesos de més calor.
La vegetació de l’espai, més enllà dels arbres, hauria de ser
d’una alçada baixa i que permeti una bona visibilitat de tot
l’entorn, per evitar pràctiques incíviques que afecten a la
convivència veïnal.
Disposar d’una àrea de jocs infantils perquè els infants i les
seves famílies tinguin un espai on poder jugar a la sortida de
l’escola i durant els caps de setmana. Una alternativa, per
alliberar l’espai, és que l’àrea de jocs estigui dins del pati de
l’escola bressol i tingui una lògica de “patis oberts” les tardes
i caps de setmana.
S’ha d’habilitar un espai als jardins per donar protagonisme a
les diferents activitats culturals que es desenvolupen al barri,
com són la Festa Major o d’altres. Es proposa que hi hagi un
espai pavimentat prou gran i ampli per poder acollir els actes de
barri al llarg de l’any. Aquest espai pavimentat es podria situar
a la cantonada dels carrers Costa i Cuixart i Felip II, tenint en
compte la proximitat de locals de restauració.
Fer un espai multiesportiu, amb unes taules de ping-pong, una
cistella de bàsquet (les que hi ha al barri estan saturades i
queden lluny), un circuit d’activitat física i saludable per a la
gent gran, i una zona pavimentada per patinar i fer altres
activitats físiques.
Incloure mobiliari urbà de fusta fixe, tipus taules de picnic amb
bancs, perquè el veïnat pugui menjar, fer reunions, trobades,
jocs de taula, trobades en família, etc. D’aquesta manera
s’afavoreixen les activitats a l’aire lliure.
Instal·lar uns lavabos públics regulats a l’espai o,
alternativament, facilitar que els lavabos dels equipaments
públics siguin accessibles per les persones que utilitzen l’espai
de Can Xiringoi.
Mantenir Can Xiringoi com un espai obert, sense barreres, on pots
veure tot el que està passant i et sents segur/a.
Disposar d’un espai el més verd possible, que convidi al passeig
i passar l’estona.
Definir espais, punts concrets, amb elements de flors i plantes
aromàtiques
Disposar d’un espai per a gossos, segregat de la resta d’usos.
Qualsevol altre activitat a Can Xiringoi és impracticable mentre
no hi hagi un espai específic per als gossos.
Evitar instal·lar espais d’estada massa atractius, ja que és una
zona amb veïns/es molt propers i una zona d’estada que convidi a
passar les nits, especialment a l’estiu, pot generar molèsties i
brutícia, ja que es valora que la gent és molt incívica en l’ús
de l’espai públic.
Definir un espai on es puguin fer activitats lúdiques i culturals
puntuals, com podrien ser Fires o activitats de la Festa Major.
Tenint en compte la connexió entre Virrei Amat i Can Xiringoi, es
poden derivar alguns usos que no puguin tenir lloc a Can Xiringoi
a aquest espai tant proper.
Plantar un tipus de verd que tingui poc manteniment, ja que es
degrada molt ràpidament.
Conservar les pedres que hi ha actualment, ja que són uns
elements molt característics de l’espai.
Ubicar els elements d’estada, bancs i cadires, a llocs on tinguin
ombra.
Instal·lar un circuit d’alimentació per la il·luminació de la via
pública amb plaques fotovoltaiques.
Reforçar el manteniment de l’espai públic. No només s’ha de
transformar, sinó que s’ha de conservar.
Cal donar protagonisme a la zona verda de l’espai, sobretot amb
un arbrat de fulla caduca que faci ombra a l’estiu i deixi passar
el sol a l’hivern.
Disposar d’un espai on el veïnat pugui passejar i seure’s, un
punt de trobada.
S’ha d’habilitar un espai als jardins per donar protagonisme a
les diferents activitats ciutadanes i de les entitats que es
desenvolupen al barri com son els actes ciutadans de la Festa
Major, les activitats del Casal de Gent Gran o de les diferents
entitats del barri, així com campanyes i actes organitzats per
l’Ajuntament. En aquest sentit, hi hauria d’haver un espai
pavimentat prou gran per acollir aquestes activitats.
Can Xiringoi ha de mantenir-se com un espai de connectivitat, que
els nous usos de l’espai no trenquin la connectivitat de la
plaça. Es a dir, que se segueixi podent creuar els jardins d’una
banda a l’altra i que no suposi una barrera per al veïnat.
La plaça Virrei Amat hauria d’oferir usos relacionats amb els
infants i els joves, mentre que Can Xiringoi hauria d’estar més
centrat en l’estada, descans i passeig, i orientat cap a la gent
gran.
Disposar d’una àrea per a gossos, segregada de la resta d’usos de
l’espai. S’hauria d’acompanyar de vigilància per tal que els
propietaris no utilitzin la resta de l’espai com a pipicà
informal.
El verd hauria de ser fàcil de mantenir, per tal que perduri en
el temps.
Mantenir les característiques dels bancs actuals, són adequats
per l’ús de la gent gran (alçada adequada).
Evitar instal·lar taules de pícnic o altres elements d’estada que
convidin a l’ús del parc durant les nits, ja que podria haver
problemes greus d’incivisme i conflictes de convivència.
Mantenir el circuit d’activitat física per a gent gran que hi ha
actualment.
Proposta impulsada per l’Associació de Famílies d’Alumnes (AFA)
Timbaler del Bruc.

Un parc infantil que disposi d'estructures de jocs infantils de
fusta (amb tobogan, cuineta, un vaixell o tren de fusta...). Un
espai amb sorrari i estructura de fusta que faciliti
l’experimentació dels infants (cuineta de fusta, politges,
recipients de diverses mides i formes...). Llit elàstic de terra.
Rocòdrom, Estructura amb túnels per a infants, per potenciar el
moviment i la motricitat.
Proposta impulsada per l’Associació de Famílies d’Alumnes (AFA)
Timbaler del Bruc.

Complementant la proposta del parc infantil, potenciar espais
d'ombra i bancs o estructures per seure els adults mentre juguen
els infants.
Proposta impulsada per l’Associació de Famílies d’Alumnes (AFA)
Timbaler del Bruc.

Pista poliesportiva per a futbol, bàsquet o patinatge (com a
prevenció a possibles actes incívics, si pot ser tancada per la
nit)
Proposta impulsada per l’Associació de Famílies d’Alumnes (AFA)
Timbaler del Bruc.

Zona amb fonts d’aigua de terra (xorros que surten disparats)
perquè els infants puguin jugar i refrescar-se a l’estiu.
Proposta impulsada per l’Associació de Famílies d’Alumnes (AFA)
Timbaler del Bruc.

Pipi-Can per a gossos tancat i diferenciat del parc infantil.
Proposta impulsada per l’Associació de Famílies d’Alumnes (AFA)
Timbaler del Bruc.

En coordinació amb l'escola bressol que es farà a l'espai,
definir un espai familiar, una ludoteca infantil i un servei de
cau / espai infantil de caps de setmana i períodes festius.
Aprovació de nou circuit i estendre'l a tots els districtes, per
molt que ara sembla que hi ha resistències tècnicojurídiques, o
fins i tot polítiques, la PGC pensem que és un pas endavant pels
comuns urbans de la ciutat, i reforça la gestió cívica amb una
concurrència simplificada que dona la iniciativa a les entitats
comunitàries. Caldrà formació a tècnics i polítics, i
acompanyament.
Barcelona està molt avançada en comparació a d'altres municipis i
per tant caldria difondre les bones pràctiques a través de la
xarxa XMESS Xarxa de Municipis per l'economia Social i Solidària
i donar-hi suport.

PGC: Totes les propostes que faig al decidim son en nom de la
PGC-Plataforma de Gestió Cívica, que les hem treballat en
assemblea
Usar l'oficina de Patrimoni Ciutadà per a donar suport a les
entitats: creació entitats/projectes, concursos, balanç
comunitari....
La PGC, com a espai de coordinació de la majoria dels equipaments
de gestió cívica de la ciutat, amb una trajectòria des del 2009,
s'ha demostrat un bon espai d'interlocució amb l'administració i
de suport al patrimoni ciutadà i fins i tot de pedagogia )mútua=
en tots els districtes on hem participat en els concursos de
gestió cívica.

Volem participar de la governança
Afegir els serveis, ja que era una tercera pota prevista però que
ha caigut.

Si la segona pota es considera exclusivament equipaments, cal
recuperar la tercera per incloure programes i serveis, vinculats
a un conveni de gestió cívica, això ja estava contemplat i
contemplaria projectes com l'escola comunitària La Troca o el
projecte cultural Arnau Itinerant
Millorar la dotació pressupostària (suficient per a la gestió de
mínims, ampliar segons l'IPC incorregut i previst, reduir el
nombre de pròrrogues que congelen pressupost, fer pressupost
incremental, que es contempli l'increment de pressupost quan
s'incrementin els convenis laborals i per tant les partides
salarials, nous serveis com el comunitari...)

Evitar la precarització de la gestió comunitària
Afegir l'espai públic del voltant de l'equipament dins el conveni
per a facilitar activitats sense haver de demanar permís.

Després de la pandèmia això és una demanda i necessitat veinal, i
l'espai proper a l'equipament (parc, plaça, jardí, terrassa...)
és un continu de l'equipament, i per a certa tipologia
d'activitats es podria autoritzar via conveni, com ja s'ha fet en
algun cas.
No incloure els subministraments a les despeses subvencionables,
fins que s'hagi reflexionat i arribat a un consens a nivell
plataforma i amb Patrimoni Ciutadà. Cal que a la taula de
governança no només es faci un seguiment de les cessions sinó hi
hagi un espai de debat per aterrar els usos o temes com els
subministraments energètics que apareixen de cop en un districte
com el de Sarrià Sant Gervasi. Ha d'homogeneitzar i consensuar la
forma d'aplicar el programa.
Quan l’administració no paga les subvencions a temps, les
entitats que gestionen equipaments, tenen problemes greus, ja
que, com entitats sense ànim de lucre, han de tancar l’anterior
exercici a 0. I les entitats han de fer front a les despeses
d’estructura.

Sovint acaben demanant crèdits, de manera que part dels diners
que s’haurien de destinar al projecte van a despeses bancàries.
En el tracte de les entitats que gestionen equipaments amb
l'administració, depenent dels departaments o del bagatge dels
tècnics de referència, sovint es fa evident un gran
desconeixement sobre el que és la gestió comunitària, tant de les
implicacions que té el model, com de les dificultats que es
troben les comunitats organitzades.

Un repte important seria aconseguir explicar el model a les
persones tècniques de l'administració.
Defensem i reivindiquem oferir serveis gratuïts per respondre a
les necessitats de col·lectius vulnerables.Cal reconèixer de
manera mesurable, el valor de l'aportació del treball voluntari
sense el qual, molts projectes no serien possibles ni viables. A
nivell europeu ja existeixen mecanismes per valorar que manera
quantitativa/aportació econòmica de les entitats, el treball
voluntari.
Considerem que els criteris per definir el cànon que han de pagar
les entitats per l'us d'espais de titularitat municipal haurien
de tenir en compte no només les dimensions de l'espai sinó també,
la tasca que realitzen les entitats, els projectes que es
desenvolupen, el servei que es presta a la comunitat, la
tipologia de col·lectiu al que s'adrecen els serveis, la
quantitat de persones ateses, el pressupost anual de l'entitat,
d'entre altres.
* Es proposa la generació d’una figura tècnica de referència i
suport (tramitació, justificacions, gestió, xarxa i recursos) a
les entitats i projectes; que informi sobre les modificacions de
les normatives a les entitats.
* Una figura diferenciada de les referents de barri o districte,
vinculada (o contractada) per les entitats i patrimoni ciutadà.
* Es proposa reforçar l’Oficina de Patrimoni Ciutadà per posar-la
al servei de les entitats.
Es reivindica una relació de major confiança en la autonomia i
autogestió de les entitats, i en la consideració i necessitat de
llarg termini per al desenvolupament dels projectes. Es proposa
divulgar i formar sobre què és la Gestió Cívica i la gestió
comunitària també dins la pròpia administració. Així mateix, es
proposen sistemes progressius de durada de cessió
d’espais/projectes gestió cívica: 1+1 el primer cop, 2+2, 4+2,
etc.

Desenvolupar un mètode de mesura del Balanç Comunitari, però
sense convertir-lo en una eina burocratitzada.
Donar a conèixer el catàleg d’experiències de Patrimoni ciutadà
arreu de la ciutat, i a partir d’aquí analitzar la fortalesa i
maduració del teixit associatiu i comunitari per territoris, així
com estendre el Pla de Barris, ampliant-lo per fases i arreu de
la ciutat.
Superar la multiplicitat de finestres d’interlocució amb
l’Administració o assignar un recurs que ho faciliti (Districtes,
Participació, Cultura, Joventut, Parcs i Jardins, Ciutat, Esport,
Urbanisme) en les diferents tramitacions vinculades al
desenvolupament de projectes comunitaris. S’identifiquen
contradiccions i diversitat sobre els mateixos criteris.
Potenciar la incorporació de més projectes en espais municipals,
crear-ne de nous, i potenciar-ne allà on els espais i projectes
estiguin més desnodrits.
Repensar els criteris de cobrament de les despeses de manteniment
i subministres del local o terreny o vinculades al cànon social
de 650€/anuals.

Es proposa eliminar la despesa de gestió en subministraments,
manteniment i neteja per tal d’afavorir i centrar les dedicacions
de les entitats en els seus projectes comunitaris. Així com
repensar el cànon social per entitats que argumenten que no és
assumible per la situació sòcio-econòmica de l’entorn.
* Es proposa augmentar els recursos i adaptar-los a l’IPC anual
(consolidar, com a mínim, el 2+2 de l’IPC).
* Reforçar el conveni com a eina de transparència en les
subvencions.
* Les condicions pressupostàries haurien de permetre caminar cap
a la gratuïtat de les activitats que es duen a terme des de la
Gestió cívica, evitant la tendència a cercar formes de
cofinançament a partir de determinades activitats.
* En aquest sentit, incorporar al conveni l’espai públic proper a
l’equipament, agilitzant o regulant un permís únic per activitats
a l’espai públic corresponents al projecte comunitari de Gestió
civica.
Eliminar la despesa de gestió en subministraments, manteniment i
auditoria tal i com passa a la resta d’equipaments gestionats com
a externalització de serveis.
Es demana agilitzar les tramitacions administratives, millorar i
accelerar els procediments de cobrament, especialment del 1r
trimestre (p.e. bestreta si estàs en conveni del 25% per salvar
els 3 primers mesos).

Diferenciar l’exigència de tramitacions burocràtiques segons el
nivell de subvencions. Al cap i a la fi, dotar els convenis de
mecanismes per assegurar l’estabilitat a l’inici de l’any.
Promoure un Pacte de Ciutat “apartidista” des de les entitats que
desenvolupen un projecte de Gestió cívica que garanteixi i
reforci aquesta modalitat de relació públic-comunitària.
Evitar incloure serveis externs al projecte de Gestió cívica d’un
equipament.
Aconseguir una nova llei catalana de subvencions que permeti un
tracte d’acord a programes concrets.

Generar i posar en pràctica mecanismes i acords coherents amb les
iniciatives i innovacions que permetin una flexibilitat per
dedicar diners a diferents partides (p.e. indemnitzacions) o
garantir unes relacions laborals amb convenis del sector
adequades (p.e. una carta de relacions laborals comunals).
Estendre el programa de Patrimoni ciutadà (i la Gestió cívica) a
altres municipis de Catalunya [proposta Decidim], (p.e. a partir
de la incorporació de la gestió cívica/col·laborativa
d’equipaments en el marc de la Llei de Participació de la
Generalitat de Catalunya).
Incloure projectes comunitaris (de serveis) al programa de
Patrimoni ciutadà com si fos una Gestió cívica no associada a un
equipament. Demanar la modificació del marc normatiu vigent a les
administracions competents (Generalitat i Estat), per tal que es
pugui englobar la gestió comunitària de serveis i usos en espai
públic de projectes de serveis d’iniciativa comunitària arrelats
i participatius.
* Importància del reconeixement legal de l’ens, es requereix
l’aprovació d’un reglament que garanteixi la rellevància i
legitimitat de l’espai i en reguli el seu funcionament.

* L’òrgan ha de tenir, principalment, dos nivells:
* Consell sectorial municipal: Espai de presa de decisions
polítiques, on el teixit associatiu hi ha de tenir un fort pes.
* Taula de Districte: Espai consultiu obert a la participació de
la totalitat d’associacions de Patrimoni ciutadà (i especialment
de Gestió cívica). *En aquells casos que es consideri necessari
per les casuístiques del districte es pot generar una
Coordinadores de Barris en forma de tercer nivell de l’òrgan.
Es proposa que l’òrgan estigui format per unes 20 persones que
siguin representatives de la diversitat associativa de la ciutat,
ja sigui: sectorial, territorial, de col·lectius, de tipus
d’equipaments, etc. Ha de ser un òrgan amb un gran pes del teixit
associatiu que gestiona espais i equipaments de Gestió cívica.
Alhora, s’ha de garantir la paritat de gènere en el plenari de
representats. A més, s’ha de garantir que a l’òrgan hi hagi
presència de Fundacions comunitàries. Quan les necessitats del
moment ho reclamin, es podrà convocar a experts temàtics.
En cas que el reglament no ho permeti, es demana la
vicepresidència.
Els membres de l’òrgan han de ser rotatius, i per garantir-ne el
relleu, els membres del consell han de tenir un mandat de 2 anys.
Cal definir el sistema de selecció dels membres, es proposa la
votació però no totes les persones participants consideren que
sigui el millor sistema per a escollir-los.
Periodicitat de convocatòria marcada i revisable: mínim 2 a
l’any.
Necessitat de tenir una secretaria tècnica, o un espai permanent
de treball, encarregada de preparar prèviament els debats que es
duran a terme al plenari del Consell sectorial. També cal cercar
la manera d’incorporar la perspectiva tècnica, incorporant als
tècnics com un agent més de l’espai o realitzant tasques
d’assessorament.
L’espai de governança ha d’assumir les tasques de seguiment i
control de desplegament del programa, així com desenvolupar un
punt de vista global i estratègic sobre la realitat de la ciutat
en l’àmbit del Patrimoni Ciutadà, i d’incidència cap a les
administracions competents per un legislació favorable a la
gestió públic-comunitària. Ha d’esdevenir l’espai d’interlocució
amb l’administració i de fiscalització de la seva tasca.
L’espai de governança hauria d’esdevenir una eina de promoció i
difusió de les iniciatives de gestió cívica i del Patrimoni
Ciutadà en el seu conjunt. De la mateixa manera, pot ser també un
espai des d’on detectar potencialitats i ajudar al desplegament
de nous projectes. Posada en comú i desplegament de coneixements,
experiències d’èxit i innovació en l’àmbit de la gestió cívica i
del Patrimoni Ciutadà.
Des d’aquest òrgan caldria debatre i aprovar el Catàleg de
Patrimoni Ciutadà, un procés que també serviria per ajudar a
configurar la diagnosi de la ciutat i detectar els punts forts i
els febles en el desplegament de les iniciatives de Patrimoni
Ciutadà. Elaboració d’un cens de béns municipals sense ús, que
puguin ser utilitzats pel desplegament d’iniciatives de Patrimoni
Ciutadà.
L’espai de governança hauria d’encarregar-se de la resolució de
possibles conflictes sobre l’ús d’espais, el compliment del
Programa o desplegament de projectes. Des d’aquest punt de vista,
es podrien plantejar la creació de grups de treball ad hoc amb
els agents implicats per a resoldre conflictes o donar suport a
projectes.
Desenvolupar un programa útil de gestió de les activitats/espais,
i alhora que ens permeti recollir els indicadors del balanç
comunitari durant tot l'any, relacionats amb aquestes activitats.
Per tal de a final d'any , extreure un informe que ens permetrà
omplir l'eina del Balanç social comunitari.
Cal que els locals que es cedeixen a les entitats comptin amb les
condicions mínimes que garanteixin obtenir la llicència
d'activitat associativa sense que l'entitat hagi d'ssumir els
costos d'adequació del local per aconseguir-la.
Mapeig dels projectes i espais comunitaris a la ciutat, així com
de les economies comunitàries, per tenir constància del múscul
existent i les possibles demandes històriques.
Ampliar la col.laboració públic-comunitària en la coproducció de
política pública, més enllà del programa de Patrimoni ciutadà,
com un exemple de bones pràctiques aplicable a altres àrees del
Ajuntament
Facilitar i acompanyar les comunitats organitzades que volen
implicar-se en la gestió comunitària i no estan prou preparades o
madures, consolidant una tercera via amb complicitat
d'iniciatives socioempresarials de la ESS, sota condicionant que
garanteixin una gestió i presa de decisions plenament
participada.
Cal que la dinàmica de l'administració pública en la operativa
del òrgan de governança , sigui més permeable, flexible, per
adaptar-se als tempos comunitaris i de decisió col.lectiva, que
són lògiques de procés que requereixen de temps. També que la
documentació s'envii amb prou temps d'antel.lació, i que les
trobades siguin en hores que no coincideixin en horari laboral
usual de les persones que dediquen temps voluntari a les juntes
de les entitats.
Cal enfortir la confiança i el reconeixement de les comunitats
organitzades per la seva participació en el procés d'elaboració i
implementació de la política pública. Des de la complicitat ,
pedagogia i aliniació que ens aporta una corresponsabilitat i un
reconeixement dels rols i experteses de totes les parts. I des
del punt de partida que els bens comuns i la vocació pública no
són propietat ni característica exclusiva de l'Administració.
La motivació ve donada per la participació i aportacions que la
Comissió de Medi Ambient del Col·legi de Biòlegs de Catalunya pot
fer en el Consell de la Sostenibilitat , un òrgan amb molt
participació diversa. La nostra experiència i bagatge d'anys de
professió, amb persones de prestigi, que han format i formen part
de la nostra comissió, pot ser enriquidora en el Consell de la
Sostenibilitat, i tanmateix aportar la nostra visió en les
qüestions que es plantegin des del Consell de la Sostenibilitat.

https://cbiolegs.cat

cbc@cbc.cat
L'Agrupació d'Arquitectes per la Sostenibilitat (AuS) del
Col·legi d'Arquitectes de Catalunya presenta la seva candidatura
per formar part del Consell Ciutadà per la Sostenibilitat, en
tant que els objectius d'aquest Consell estan en línia amb els de
l'agrupació.

L'AuS treballa per una autèntica transformació de la nostra
societat cap a models de l'hàbitat i d'habitar més sostenibles,
respectuosos amb el planeta i amb la salut i el benestar de les
persones. Està formada per arquitectes i professionals d'altres
disciplines, amb interès i preocupació per la manera d'actuar més
respectuosa amb el nostre entorn.

Per tot això es considera que l'agrupació pot aportar un valor
afegit en aquest Consell, com a col·lectiu implicat en
l'Arquitectura i l'Urbanisme sostenible.
Para chicos que necesitan y quieren vivir independientemente de
sus padres, y al mismo tiempo liberarlos hay muy pocas
residencias en Barcelona y para entrar en una de ellas pasan
muchos años. Creo que ellos también tienen derecho a poder
emprender su camino. Y los padres necesitan al hacerse mayores un
respiro tanto por su salud como para la tranquilidad para cuando
falten. Gracias espero que lo tengan en cuenta Barcelona es una
gran ciudad y moderna y esto se encuentra a faltar.
No sé la categoria que tenen els forns de pa amb degustació, però
normalment tenen poc pa i moltes taules per a la degustació.

S'assemblen més a bars que a forns de pa.

Si s'unifiquen amb els que tenen obradors, seria per a augmentar
les taules de degustació en els que encara no en tenen?
Creo que los teatros son un incentivo positivo para el distrito.
Reduciría los requisitos y consideraría de bajo impacto
Hi ha almenys un 75 % de locals de Restauració a La Rambla - i
també a d'altres carrers- que pertanyen a un Grup Inversor de,
com a mínim, dubtós funcionament.

Caldria comprovar-ne la legalitat: L'acompliment d'obligacions
reals amb Hisenda, el pagament dels impostos corresponents, si
tenen tots els permisos en regla, les condicions laborals dels
treballadors, etc. etc.

Semblen locals destinats a rentar diner negre. Periòdicament
canvien de Nom, de decoració i de tipologia culinària, però són
els mateixos des de fa molts anys.
El distrito dispone de muchas panaderías de mala calidad. La
mayoría de ellas no tienen un obrador tradicional sino un horno
donde se cuece pan precocinado congelado y acaban siendo sitios
de desayunos para turistas. No es fácil encontrar buen pan por
ejemplo en el Raval, solo un par de panaderías son realmente
buenas, el resto son franquicias de pan de mala calidad. Creo que
se debería de incrementar los requisitos para considerar una
panadería con obrador y mantenerla como bajo impacto , mientras
que el resto ya tengan horno o no se las debería de unificar y
considerarse de alto impacto,. No se prepara la masa en ella y ni
utilizan métodos tradicionales. En el caso de panaderías que solo
tienen un horno eléctrico y recalientan la masa congelada o
precocinada, se las debería de considerar como de alto impacto
por qué no dejan de ser restaurantes.
Caldria incloure les botigues cannàbiques i els clubs cannàbics
com a activitats a regular en el Pla d'Usos
Incorporar les cuines fantasma i els magatzems/supermercats
fantasma en la regulació del Pla d'Usos
Incloure en la regulació del Pla d’Usos les botigues de
souvenirs, les botigues de cànnabis, les botigues d’ungles i les
perruqueries. Són establiments als quals se'ls hauria d'aplicar
una regulació més restrictiva.
Regular seguint paràmetres de densitat i instaurar una condició
que prohibeixi obrir nous supermercats en un radi concret
No limitar la implantació de supermercats de gran superfície que
treballin amb productes de proximitat i qualitat i que aportin
benestar a la zona
Establir en el Pla d'Usos condicions d'higiene en els negocis
alimentaris com els supermercats
Incloure en el Pla d'Usos la regulació dels supermercats de menys
de 150 metres quadrats. Caldria que fos una regulació més
restrictiva.

Proposta sorgida en els Consells de Barri de Sant Pere, Santa
Caterina i La Ribera, la Barceloneta i el Raval
Prohibir establir nous supermercats al barri ja que es considera
que ja n'hi ha suficients per cobrir la demanda del veïnat.
Marcar una xifra concreta que limiti el nombre màxim de
supermercats al barri segons la seva població, per exemple que
com a molt n’hi puguin haver 4
Ampliar l’actual limitació de l’amplada del carrer i fer que no
es puguin obrir supermercats en carrers amb menys de 9 metres
d’amplada
Establir la limitació de no poder obrir nous supermercats en el
radi d’un quilòmetre d’un establiment del mateix tipus
Regular l’horari d’obertura dels supermercats 24 hores

Proposta sorgida en els Consells de Barri de Sant Pere, Santa
Caterina i La Ribera, la Barceloneta i el Raval
Posar com a condició que quan s’obre un supermercat s’han de
contractar un mínim de persones residents al barri
Incrementar el personal d'inspecció per detectar més establiments
que no s'adeqüen a l'activitat per la qual han demanat
l'obertura, sobretot pel que fa als majoristes alimentaris i als
forns de pa amb obrador

Proposta sorgida en els Consells de Barri del Gòtic, Sant Pere,
Santa Caterina i La Ribera, la Barceloneta i el Raval
Acotar de forma clara i específica la definició d'obrador de forn
de pa per evitar que altres establiments s'adhereixin a aquesta
activitat. En comptes d'endurir les condicions dels forns de pa
amb obrador s'hauria de restringir la definició de l'activitat
per evitar que s'aprofiti per instal·lar altres negocis.

Proposta sorgida en els Consells de Barri de Sant Pere, Santa
Caterina i La Ribera i el Raval
Definir les funcions dels teatres per evitar que l'obertura
d'aquests establiments comporti altres usos amb més impacte
nocturn
Posar el màxim de condicions que limitin l'obertura
d'establiments de canvi de moneda
Dins de la regulació dels establiments de canvi de moneda hi
haurien d'entrar també els locals de criptomoneda
A l'hora de regular els establiments de canvi de moneda ha de
quedar clara la diferència amb els establiments de remeses de
diners, que no haurien d'entrar en una regulació restrictiva
La regulació del canvi de moneda no hauria de ser molt
restrictiva, ja que és un establiment que no l'usen tant els
turistes sinó les persones migrades que viuen al districte
Prohibir l’obertura de nous establiments de canvi de moneda en un
radi de 5 km
Fixar que per exemple com a màxim poden haver-hi 3 establiments
de canvi de moneda al barri
Rebaixar condicions per facilitar l'obertura d'altres equipaments
culturals com sales d'exposicions
Posar com a condició que com a màxim hi pot haver un establiment
d’una activitat concreta per cada X habitants. És a dir, fixar en
el Pla d'Usos quants establiments de cada tipologia hi pot haver
en el districte per evitar el monocultiu de certs negocis
Establir una zona única que inclogui la Rambla, el Mercat de la
Boqueria i la Plaça Reial per afavorir la regulació de les
activitats del districte en el seu conjunt
Mantenir la condició de densitat per evitar la concentració de
teatres en zones concretes
Evitar que s'aprofiti l'epígraf de sales d'exposicions o
galeries d'art per realitzar altres activitats amb més impacte
nocturn
Facilitar l'obertura de nous teatres sempre i quan no programin
activitat a partir de les 23h
Condicionar l'obertura de nous supermercats només als carrers amb
més de 10 metres d’amplada
Tenir en compte el condicionant de l’amplada del carrer a l'hora
de regular l'activitat dels teatres
Regular els establiments a partir del producte que es ven. Evitar
que hi hagi molts negocis que venguin el mateix producte, un al
costat de l’altre.
Les botigues anomenades de segona mà, provoquen que l'espai públi
es converteixi en un avocador / deixalleria descontrolat.

Al carrer Riera alta, n'hi ha fins a 6 una la costat de l'atre.

Inspecció:

* ús de la vorera com a espai de descarrega, amb carros de
transport fixes a la calçada, o lligats a les jardineres.
* desenes de matalassos recollits de les escombraries
enmagatzemnats sense cap control higiènic, de plagues etc
* avocament a la vorera de tot el que no es ven o interessa:
mobles, electrodomestics etc És impossible absorbir el volum de
deixalles que es llencen directement al carrer. Contenidors
desbordats contínuament que generen degradació i són un punt
negre.
* Generen venda ilegal al carrer
* Obren 365 dies de l'any.
Associació Empresarial d'instal·ladors d'Electricitat i
Fontaneria de Barcelona
Montserrat Millán Coletas - La Barqueta Peix de proximitat
Federació d'associacions de Comerciants i Veïns Sant Antoni
Comerç
GREMI DE CATALUNYA DE COMERCIANTS DE FERRETERIA SUB IND
BRICOLATGE MENATGE I AFINS
FEDERACIO INTERCOMARCAL D'HOSTALERIA RESTAURACIO I TURISME FIHRT
Gremi d'Empresaris Carnissers i Xarcuters de Barcelona i
Província
ASESCUVE - Asociación Españona de Cubiertas Verdes y
Ajardinamientos Verticales
ANTA Asociación para el Fomento del I+D+I en Hostelería
Asinca Assoc Catalana d'Empreses d'Enginyeria i Consultoria
Independents de Catalunya
Gremi Provincial de Tallers de Reparació d'automòbils de
Barcelona
Associació Catalana d'Agències de Viatges Especialitzades (ACAVE)
INGECAL Ingeniería de la Calidad y el Medio Ambiente SL
Estudio LPB - Arquitectura Sostenible y Eficiencia Energética
Unió de Botiguers de Sant Pau Gaudí (Gaudí Shopping)
Federació d'Associacions de Comerciants de l'Eix Comercial del
Poblenou
GremiCarn - Gremi de Carnissers-Cansaladers-Xarcuters de
Barcelona i Comarques
FEFAC (Federació d'Associacions de Farmàcies de Catalunya)
Federació d'Associacions de l'Eix Comercial Sagrada Família
Consell d'Empreses Distribuïdores d'Alimentació de Catalunya
(CEDAC)
Associació de Comerciants i Industrials del Carrer Astúries de
Gran de Gràcia a Torrent de L’Olla
Educambient - Educació ambiental i redisseny de patis i espais
escolars
Associació de Gremis d'Instal·ladors de Catalunya (AGIC)
Agrupació Catalana d'Enginyeries i Consultories Mediambientals -
ACECMA
Gremi d'Instal·ladors del Barcelonès Nord i Baix Maresme
(AEMIFESA)
FECEMINTE Federació Catalana d'Empreses de Telecomunicacions
Cambra Oficial de Comerç Indústria Serveis i Navegació de
Barcelona
Institut de Recursos i Investigació per a la Formació SL (IRIF)
CONSELL DE GREMIS DE COMERÇ SERVEIS I TURISME DE BARCELONA (CG)
Associació de Botiguers d'Animals de Companyia (ASBAC)
Associació de Comerciants de Torrent de l'Olla - Eix Torrent
Associació d'Amics i Comerciants de la Plaça Reial
ENGINYERS BCN - Col·legi d'Enginyers Graduats i Enginyers Tècnics
Industrials de Barcelona
Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres
i en Ciències de Catalunya
Col·legi de l'Arquitectura Tècnica de Barcelona (Cateb)
Col·legi de Doctors i Llicenciats en Ciències Polítiques i
Sociologia de Catalunya
Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Barcelona (ICAB)
Col·legi Oficial de Joiers, d'Orfebres, de Rellotgers i de
Gemmòlegs de Catalunya
Col·legi d'Enginyers de Camins, Canals i Ports de Catalunya
Col·legi Jesuïtes Casp - Sagrat Cor de Jesús
LlI Chiqui La Vila - Escola Bressol Chiqui La Vila
Escola Frederic Mistral / Tècnic Eulàlia (Secundària)
Col·legi Jesuïtes Sant Gervasi - Infants Jesús
Centre Educatius PES Martí-Codolar (Salesianes Sant Jordi)
Escola Mare de Déu de la Soledat / Salesianes de Sant Andreu
EBM Cadí (Espai 03 Cadí-Raval)
Barcelona Camina - Associació per la Defensa dels Drets dels
Vianants
Fundació de Gestió Sanitària de l'Hospital de La Santa Creu i
Sant Pau
Fundació Centre d'Estudis i Recursos Veïnals (CEIRV-CONFAVC)
AFATRAC - Associació de familiars d'afectats per trastorns de
conducta
Associació Serveis Energètics Bàsics Autònoms - SEBA
Obrador del Tercer Sector Ambiental de Catalunya (o3sac)
Fundació Privada Tutelar ACIDH - Associació Catalana d'Integració
i Desenvolupament Humà
IaaC - Institut d’Arquitectura Avançada de Catalunya, Fundació
Privada
Associació Hort Urbà Espai Colònia Castells-Les Corts
Associació Hàbitats, Grup per a la conservació de l'entorn
natural
Associació d'Amics, Veïns i Comerciants de la Rambla i Plaça
Catalunya
Vocalia de Persones amb Diversitat Funcional de l'Associació de
Veïns de Sant Martí
Consell de la Joventut Horta-Guinardó CJD7 - PUNT7
Associació Catalana Promotora de la Certificació Forestal - PEFC
CATALUNYA
Associació de Veïns i Veïnes Sant Andreu del Palomar
Associació per a la Prevenció d'Accidents de Trànsit - PAT
Associació Catalana d'Amics de les Orquídies - ACAO
Associació de Veïns i Veïnes de la Dreta de l'Eixample
Banc del temps de la dreta de l'Eixample i el Fort Pienc
Federació d'Associacions de Veïnes i Veïns de Barcelona (FAVB )
Pla Comunitari de Roquetes-Plataforma d'Entitats de Roquetes
Grup de Científics i Tècnics Per un Futur No Nuclear - GCTPFNN
Llar de Pau de la Companyia de les Filles de la Caritat
Autoria: Fundació Privada Trinijove

Població a la qual s’adreça: Persones en situació o risc
d'exclusió social: persones nouvingudes, dones, jovent, persones
amb discapacitat, persones derivades de recursos d'atenció a la
salut mental. Com a població beneficiària indirecta: infants.

Objectius:

* Generar dos quaderns de lectoescriptura en relació amb els
drets sexuals i reproductius (lectura fàcil, un amb contingut més
teòric i centrat en el vocabulari; un amb pràctica ortogràfica).
* Producció d'aquests mateixos quaderns traduïts a tres idiomes
presents al grup: castellà, català i urdú.
* Crear dins del Taller de Creació tèxtil deu vulves de tela com
a material complementari didàctic i material amb capacitat
expositiva i artística, per a la difusió i sensibilització.
* Desenvolupar competències bàsiques i transversals: manteniment
de rutines, responsabilitat i corresponsabilitat, habilitats
comunicatives, autoconeixement, treball en grup, pensament crític
i reflexiu, participació, anàlisi i argumentació, creativitat,
aplicació de coneixements nous, entre d'altres.
* Facilitar d'eines i espais de representació.
* Promoure la transformació social i la lluita contra
l'estigmatització del col·lectiu participant: cap a una societat
més justa, equitativa i no discriminatòria.
* Valorar la diversitat i el respecte a la diferència.
* Fomentar l'autoestima i la tolerància cap a la diversitat
cultural.
* Empoderar les persones participants com a agents de canvi i
transmissors culturals.

ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://www.decidim.barcelona/rails/active_storage/blobs/eyJfcmFpbHMiOnsibWVzc2FnZSI6IkJBaHBBa2hHIiwiZXhwIjpudWxsLCJwdXIiOiJibG9iX2lkIn19--26d7969cb3df4c31bbbf86677b12893c13910731/Posantfilalafiga.pdf )
Autoria: Associació d’Assistència a Dones Agredides Sexualment

Població a la qual s’adreça: Qualsevol persona que hagi patit
violència sexual masclista: agressió sexual, assetjament sexual,
abús sexual, ciberassetjament de menors ("grooming"), etc., o
qualsevol atemptat contra la llibertat sexual com a dret
fonamental. Majoritàriament, són dones adolescents i joves. També
es donen amb freqüència persones amb nombroses vulnerabilitats,
com ara ser migrada, tenir alguna diversitat funcional o
problemes previs de salut mental, formar part del col·lectiu
LGBT+, etc. De totes maneres, nosaltres no discriminem ningú i
qualsevol persona que hagi patit violència sexual és atesa a la
nostra Associació sense importar-ne cap condició.

Objectius:

* Atenció i acompanyament a les persones agredides sexualment.
* Atenció a les necessitats socials de les persones agredides
sexualment.
* Foment de la igualtat i no-discriminació per raó de gènere.
* Lluita contra l'estigma de les agressions sexuals.
* Foment de l'autonomia personal de les persones agredides
sexualment.
* Foment de l'autoorganització, la xarxa i el suport mutu
feministes.

ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://www.decidim.barcelona/rails/active_storage/blobs/eyJfcmFpbHMiOnsibWVzc2FnZSI6IkJBaHBBa2xHIiwiZXhwIjpudWxsLCJwdXIiOiJibG9iX2lkIn19--5774380070fe7a746d08e4edfa0db94ba5a9f7d2/Acompanyamentpsicologic_i_jur%C3%ADdicespecialitzat_i_gratu%C3%AFtapersonesagredidessexualment.pdf )
Autoria: Federació Salut Mental Catalunya

Població a la qual s’adreça:

* Població general
* Dones amb problemes de salut mental i famílies
* Xarxa associativa de Salut Mental Catalunya i grups de dones de
la xarxa Dona i Salut Mental
* Entitats especialitzades en dones, drets o salut mental
Objectius:

* Sensibilitzar la ciutadania entorn dels drets sexuals i
reproductius de les dones amb problemàtica de salut mental i
denunciar les discriminacions i vulneracions d’aquests drets.
* Promoure l'empoderament de les dones amb problemàtica de salut
mental per exercir els seus drets sexuals i reproductius i
denunciar aquestes vulneracions.
* Recollir les vulneracions i registrar-les, per tal d’analitzar
accions per portar a terme i combatre aquesta situació.

ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://www.decidim.barcelona/rails/active_storage/blobs/eyJfcmFpbHMiOnsibWVzc2FnZSI6IkJBaHBBa3BHIiwiZXhwIjpudWxsLCJwdXIiOiJibG9iX2lkIn19--d3c1bf4240d4b1ace37f4b7ad52667182bc1c15e/Campanyadecomunicaci%C3%B3_Dretasentir.pdf )
Autoria: Nuria Prieto Escuer

Població a qui s’adreça: Col·lectiu de dones migrants i dones
víctimes de violència de gènere.

Objectius:
OBJECTIUS GENERALS

* Reconèixer que la fotografia participativa actua com a eina que
afavoreix l’apoderament i la millora de l’autoestima i el
benestar del col·lectiu de dones migrants i víctimes de violència
de gènere. Treballar la visibilitat de les seves històries a
través d’una exposició fotogràfica fruit del taller “Passenger
tales” i així treballar la seva inclusió social.
* Analitzar com la fotografia participativa, en concret els
tallers “Passenger tales”, afavoreixen els espais
d’autorepresentació de les identitats i històries de vida del
col·lectiu.
OBJECTIUS ESPECÍFICS

* Conèixer i recuperar vivències i experiències vitals sobre el
seu context d’origen en relació amb la seva condició migratòria,
les seves identitats, així com guarir les experiències
traumàtiques.
* Com a través dels tallers es poden generar espais
d’autorepresentació i recuperació emocional de les dones migrants
i dones víctimes de violència de gènere.
* Apropar l’art i la cultura a persones no professionals, en risc
d’exclusió o en situació de vulnerabilitat, i així lluitar per
democratitzar la cultura.

ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://www.decidim.barcelona/rails/active_storage/blobs/eyJfcmFpbHMiOnsibWVzc2FnZSI6IkJBaHBBa3RHIiwiZXhwIjpudWxsLCJwdXIiOiJibG9iX2lkIn19--1430d241d8727ebb09543e065bc39572ada28099/Passenger_tales.pdf )
Autoria: Associació Cultural Tudanzas

Població a qui s’adreça: Rojo tabú és una activitat destinada a
les dones detingudes als centres penitenciaris de Barcelona. Els
laboratoris són espais no mixtos amb focus en les nocions de
feminitat, menstruació i rols de gènere. El públic destinatari
són dones, amb la menstruació o no, persones no binàries, dones
trans, dones amb drogodependència, dones víctimes de violència de
gènere, dones d’origen gitano i dones estrangeres.

Objectius:
Amb aquest projecte busquem contribuir a...

* Transformar l’imaginari col·lectiu sobre el cos que menstrua,
allunyat de l’estigma i dels tabús, des d’una perspectiva
interseccional, mitjançant l’intercanvi d’experiències sobre la
menstruació, de diferents dones que comparteixen un context
específic de privació de llibertat (pel compliment de pena a
presó).
* Impulsar l’apoderament, l’autoorganització i la participació
femenina i cocrear en un context de privació de llibertat; espais
que des de l’art permeten que sorgeixin noves narratives de vida
i un reposicionament de les dones recluses quant a la seva
participació en la societat.
* Millorar els processos de reinserció social de dones en context
de presó i, consegüentment, millorar-ne les condicions d’ocupació
en el futur, a través d’un treball personal i col·lectiu profund
que potencia els processos d’autoria de vida”.

ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://www.decidim.barcelona/rails/active_storage/blobs/eyJfcmFpbHMiOnsibWVzc2FnZSI6IkJBaHBBazlHIiwiZXhwIjpudWxsLCJwdXIiOiJibG9iX2lkIn19--a512e03078b798f5e7ac92b1ea81ac6efa1d22fe/RojoTabu.pdf )
Autoria: Colectiva Bolleras al vapor

Població a la qual s’adreça: Bolleras al Vapor és un projecte
dirigit a dbt* (dones, bolleres i trans) majors d'edat: dones,
lesbianes, persones trans (tot l'espectre), persones no binàries,
bibolleres, etc. on explorem les nostres sexualitats i desitjos,
en el cas de les festes, en un espai (sauna spa-masculí)
històricament i tradicionalment reservat només a les
cismasculinitats.

Objectius:

* Promoure la llibertat sexual de les dones (dbt*, és a dir,
tenint en compte tota la seva diversitat) des del respecte a la
diversitat de relacions i desitjos.
* Reflexionar i proporcionar informació sobre els drets sexuals
de les dones (dbt*) a la ciutat i prevenció de la vulneració, tot
proposant reflexions sobre interaccions sexuals no només
consentides, desitjades.
* Promoure el dret al lliure desenvolupament sexual des de la
igualtat de tracte i no discriminació per gènere, identitat
sexual o orientació sexual.
* Qüestionar l'imaginari patriarcal i heteronormatiu sobre el
cos, el desig i la sexualitat de les dones (dbt*) en etapes
diferents del cicle vital, donant visibilitat a cossos no
normatius i dissidents, tot reivindicant el cos com a font de
plaer.
* Promoure la difusió d'experiències i la creació d'imaginaris
nous que se centren en processos d'empoderament de dones (dbt*)
en tota la seva diversitat en relació amb el lliure
desenvolupament per la llibertat sexual.

ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://www.decidim.barcelona/rails/active_storage/blobs/eyJfcmFpbHMiOnsibWVzc2FnZSI6IkJBaHBBbE5HIiwiZXhwIjpudWxsLCJwdXIiOiJibG9iX2lkIn19--5a2bd7986d494ca344ca0448170e5fffdf45492d/Bollerasalvapor2023.pdf )
Autoria: Susana Rodilla Sánchez

Població a qui s’adreça: Fonamentalment, dones i joves (sense
distinció d’edat, procedència o discapacitat). Comunitat LGTBI i
identitats dissidents.

Objectius:

* Explorar identitats, expressions i llibertats sexuals.
* Cocrear narracions des del fet d’experimentar de manera
col·lectiva amb diferents maneres d’estar i actuar.
* Reflexionar sobre la complexitat del desig, de la gelosia i de
les expectatives de l’amor i del plaer i les seves
contradiccions.
* Practicar processos d’ensenyament-aprenentatge mutus, de
reciprocitat, d’afectació.

ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://www.decidim.barcelona/rails/active_storage/blobs/eyJfcmFpbHMiOnsibWVzc2FnZSI6IkJBaHBBbFJHIiwiZXhwIjpudWxsLCJwdXIiOiJibG9iX2lkIn19--6383693366ab7dcbbffb032b84ec024329701324/Lallamadadelaluna.pdf )
Autoria: Mar Redondo Justel - Amigues de La Carbonera

Població a la qual s’adreça: Ciutadania de Barcelona, veïns i
veïnes del Poble-sec, Sant Antoni i Raval, concretament.
Elaborarem una programació adaptada a tots els públics, amb
itineraris inclusius i molt diversos on càpiguen persones de tots
els àmbits, edats, gèneres, ètnies i identitats.

Objectius:
L’objectiu d’aquest projecte és generar un espai de reflexió i de
creació de discurs i marc cultural amb perspectiva de gènere que
pugui ser útil tant per a la comunitat com per a les persones
individuals que hi participin, amb espais d'empoderament i de
difusió d'un marc cultural feminista que faci avançar cap a una
societat més justa i igualitària.

Objectius específics:

* Crear sinergies noves entre projectes culturals que treballen
des del feminisme.
* Facilitar un espai de debat que doni veu i visibilitat a
persones FLINT ("female, lesbian, intersex, non-binary & trans")
i a les creacions amb valors feministes.
* Generar un espai de diàleg feminista a la ciutat de Barcelona
sobre cultura, creació, pensament i activisme.
* Generar un marc cultural feminista, amb referents artístics de
totes les disciplines, que empenyin per imaginar i crear una
societat justa i igualitària.

ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://www.decidim.barcelona/rails/active_storage/blobs/eyJfcmFpbHMiOnsibWVzc2FnZSI6IkJBaHBBbFZHIiwiZXhwIjpudWxsLCJwdXIiOiJibG9iX2lkIn19--3284841c9c1dd27112db55d83a413a9fc64553a2/RudaFemFest.pdf )