darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Proposem que es revisin els protocols actuals que considerem que
son un autèntic llast per la vida associativa al carrer i que es
modifiquin i/o s'eliminin segons el cas per tal de facilitar la
vida a les entitats socials i culturals. Volem un ajuntament que
acompanyi l'activitat al carrer, no que la fiscalitzi ni
bloquegi.
Fer que el concepte d'Smart City que exportem arreu, reverteixi
en els veïns, instal·lant sensors de soroll directament conectats
amb la Guardia Urbana en aquells punts més problemàtics, de
manera que estalviessin als veins haver de passar-se les nits
trucant fins a l'avorriment.
Els infants han omplert les escoles públiques del Districte
aquests darrers anys, provocant noves escoles en barracons i la
proliferació de bolets.  Quan arribin a la secundària la manca de
places és més que previsible.  Per aquest motiu proposem la
construcció urgent d'un nou Institut Públic al barri de la
Sagrera. Ens queda poc temps.
Es valora eliminar o soterrar alguns carrils de la Rambla del
Carmel.

La Rambla està molt aïllada en la part central, ja que té uns
carrils laterals d’accés al túnel

amb molt de trànsit; per tal d’aprofitar més espai, es proposa de
soterrar els carrils laterals

deixant només un sol carril lateral per accedir al barri.
Tendir a un preus mes baixos per els ciutadans de Barcelona.
Repercutir en el preu final l'ajut públic rebut i fomentar el
consum de productes culturals dels habitants de Barcelona.
Alhora, fomentar el consum cultural dels turistes per compensar.
Tendir a preus simbòlics i a promoure la cultura.
No permetre cap subvenció per part de l'Ajuntament de Barcelona a
cap proposta o entitat que no inclogui el català coma llengua de
comunicació, vehicular o qualsevol altra tipus. Defensar la
llengua pròpia de Catalunya de la pressió abusiva d'altres
llengües i de col·lectius irrespectuosos amb la identitat del
nostre país.
El preu del transport públic es excessivament alt, arribant un
bitllet senzill a costar 2,15€ (el 2011 era de 1,45€). Així, la
reducció del preu, sobretot el de la T-10, el títol més usat pels
usuaris, seria positiu tant per usuaris com per al mateix nombre
de validacions. No pot ser que al 2011 aquestal costes 8,25€ i
actualment sigui de 9,95€
Perquè no es puguin construir Gasolineres al costat de col·legis
i centres d'ensenyament, hospitals, centres de salut i
residències, parcs infantils i zones verds i esportives, locals
públics i d'oci, habitatges i zones residencials.  Establir unes
distàncies de protecció. Pendre exemple de la regulació feta per
l'Ajuntament de Leganés.
Modificar el tránsito de vehículos por la calle Feliu i Codina
para que sea de sentido único dirección Besos desde la
intersección con la calle Eduardo Toda hasta el paseo Universal.
De esta manera en el tramo de calzada entre las calles Eduardo
Toda y Mestre Dalmau se puede habilitar aparcamiento para las
motos y retirarlas así de la acera.
Es valora fer més habitables i còmodes la zona 1 ( Espai Jove
Boca Nord-c/Llobregós) i la
zona 2 (c/Llobregós- c/ Dante). Es proposa de plantar arbres,
posar pèrgoles, bancs per
seure, posar una font a la zona 2, millorar la il·luminació i fer
de la Rambla un espai multi-
ús on es pugui caminar i passejar, eliminant les barreres
arquitectòniqu
Unir la Rambla de punta a punta. Tenir una única Rambla. Unir les
diferents zones (des de
l’Espai Jove fins al Mirador), i millorar l’accessibilitat i la
connectivitat de les diferents
zones. Armonitzar el desnivell que hi ha a la zona 2 (dos nivells
transversals i els accessos
es tallen). Posen l’exemple de la zona 1 (Espai Jove Boca
Nord-c/L
No hi ha acord respecte a treure o millorar l’Amfiteatre. La
meitat diu que l’Amfiteatre
molesta i que s’hauria de treure (compten amb el teatre de
l’Espai Jove) i l’altre meitat que
es podria millorar i utilitzar l’escenari per a teatre i altres
activitats a l’aire lliure. També es
valora moure’l de lloc.
Acabar d'adaptar per les persones en cadira de rodes les parades
i els intercanvis de metro del districte de Ciutat Vella, en
particular la línia 1 i 4
Millorar el servei de Taxi adaptat. Ampliar els horaris,
augmentar la flota, millorar el servei de reserva.
Augmentar la durada dels semàfors de vianants. Crear espais per
creuar els carrers més segurs amb polsants que augmentin la
durada del semàfor peatonal
Revisar diàriament les rampes per accedir als autobusos per
garantir el seu funcionament
Garantir que en la parades d'autobusos hi hagi un espai prou gran
per moure les cadires de rodes d'una manera còmoda
Disminuir l'espai entre el vagó i l'andana a les parades de metro
i ferrocarrils per a millores l'accessibilitat al mateix.
Els grups de turistes dificulten els moviments de les persones de
mobilitat reduïda. Cal disminuir les persones dels grups i
habilitar espais on es puguin aturar sense molestar o ocupar
espai de pas
Formació als sanitaris com ginecòlegs en diversitat funcional
perquè puguin trencar una mica amb els tabús d’aquest col•lectiu
i poder-les acompanyar de forma més integral
Assessorament i orientació sexual (igual que els serveis que
se’ls hi ofereixen als joves) amb una sexóloga tant per usuaris
com per familiars, per tal de poder treballar les pors,
dificultats, dubtes, etc.
Fer més difusió i accessibles els tallers de reconeixement que
fan del PIAD sobre “educació en el No”
Necessitat d’espais físics d’intimitat a les residències  tant
per parelles com per relacions esporàdiques
Crear més espais per parlar i acompanyar la sexualitat en la
diversitat funcional
Facilitar la informació, derivació i acompanyament a serveis
externs a dones en diversitat funcional. (la figura dels
assistents sexuals)
Apostar per la creació de centres educatius (per nens, joves i
adults) que són inclusius a persones amb diferents capacitats i
on hi ha accés als recursos necessaris per a una educació de
qualitat
Promulgació d'espais de participació per a les dones, on puguin
expressar les seves opinions
Creació de mecanismes per assegurar que es compleixin les lleis a
favor dels drets de persones amb diferents capacitats
La desvinculació del món laboral amb els centres especials de
treball i repensar qui assisteix aquests centres
Que les activitats que ofertes per l'ajuntament, Centres Cívics,
Musseus, Gimnàs..., tinguin preus adaptats a les capacitats
econòmiques de la gent, creant descomptes per les persones amb
Targeta Rosa i persones jubilades, iguals que els descomptes per
a persones aturades.
Crear un xarxa de “comerç amic i accessible” amb formació en
diversitat per a les persones que treballen en aquests comerços.
Ampliar l'oferta vacacional per a les persones amb discapacitat
creant, així mateix, una bossa d'acompanyants.
Realitzar un diagnòstic de la població amb diversitat duncional
del districte per adaptar els recursos existents.
Humanitzar els espais públics per relacionar-se, creant zones
d'esbarjo amb bancs,  ombres, fonts i amb menys terrasses que
envaeixin tot l'espai.
Ampliar el programa RESPIR, humanitzant-lo i fent-lo més càlid
per a les persones usuàries.
Millorar el programa APROPA CULTURA, està massa burocratitzat i
limitat a poca gent. Caldria agilitzar el sistema per sol•licitar
entrades i donar la possibilitat de demanar entrades per a grups.
Programar activitats culturals i d'oci per a adults en horari de
matí.
Ampliar l'horari de les discoteques i de l'oci adaptat.
Fomentar la col•laboració entre els col•lectius, les entitats i
les associacions que treballen al districte amb jornades
conjuntes.
Format per representants de la societat a través de les
associacions i institucions relacionats amb l’àmbit temàtic i
territorial,  tindrà com a missió assegurar la participació
social en la vida de cada centre.
Vetllar per la màxima transparència i compromís dels processos de
selecció dels directius.
Creació d’un instrument de compromís públic de la institució que
serveixi tant com a full de ruta com per a una avaluació efectiva
dels projectes.
Es tracta d’un instrument consensuat dels projectes amb
pressupostos i recursos públics que permetin la seva planificació
i avaluació.
Compromís entre la institució i els tècnics on es defineixin els
projectes, les obligacions i els drets de cada tècnic amb la
institució
Que permetin la realització dels contractes-programa  i el
funcionament de la institució
L’objectiu és aconseguir tècnics amb formació i experiències
diverses que aportin noves visions als projectes.
Convé que cada centre elabori els seus plans estratègics,  és a
dir, que estigui capacitat per proposar-los i dur-los a terme, un
cop hagin estat aprovats. És necessari comptar amb un grau
suficient d’autonomia de gestió, seguint el principi de
subsidiaritat, com és habitual arreu del món en la majoria de les
institucions culturals.
Hi ha una articulació escassa entre els components del teixit.
Mantenen relacions bilaterals, no multilaterals. L’equip directiu
de Virreina es reuneix setmanalment i els centres no hi són,
queden una mica en la perifèria del sistema. Caldria poder
avançar cap a sistemes de ‘cooperació’ i ‘codecisió’ entre
“Virreina” i "centres".
És necessari conèixer els organigrames interns i les dinàmiques
de treball de totes els centres i també de les diferents
direccions de la Virreina, establint circuits i referents en les
diferents àrees, respectant-ne les competències per treballar amb
planificació.
Tenir en compte el pla de mobilitat del polígon ja aprovat en el
mandat anterior. Establir un transport col.lectiu urbà de
proximitat (bus de barri). Establiment d'una taula de mobilitat,
participació, concentració del Pla  amb agents econòmics, socials
i resta d'operadors. Execució del pla fomentant Ia mobilitat
sostenible a peu i en bici.
La nova proposta per part del Ajuntament de que tots els bars i
locals d'oci, puguin oferir música en viu, ha de ser aplicada de
manera rigurosa i amb plena col.laboració amb els veins.
S'hauria de valorar si es pot insonoritzar aquell local,  la seva
situació i si els veins hi están d'acord a tenir aglomeracions de
gent aprop de casa seva.
Afavorir mecanismes que permetin que els menjadors socials que
tanquen els caps de setmana puguin obrir,dotant l'Ajuntament d'un
equip de voluntaris i/o professionals per al seu
desenvolupament,amb els ajuts econòmics necessaris si fos
convenient.
Per exemple: Rugbi, hoquei herba, skate, cricket, tir amb arc.
etc.
L'objectiu és  vincular aquest espai amb la resta del territori i
atraure gent de fora del barri, mitjançant la creació
d'equipaments que el barri no disposa alhora que es crea un
equipament a nivell de ciutat. Això permetria, alhora, donar-li
centralitat al barri.
D'aquesta manera, ajudaria a donarcontinuïtat i
consolidarl'esport femení al Districte
Que l’espai o les instal·lacions resultants que s’ubicaran a
l’antic camp de futbol del carrer Santander siguin co-gestionades
entre l’Ajuntament i l’Agregació esportiva Bon Pastor
Amb l’objectiu  de crear nous eixos per millorar l’accessibilitat
Que es destini part de les instal·lacions esportives que
s’ubicaran a l’antic camp de futbol del carrer Santander a la Seu
de Federacions esportives
Que es destini part de les instal·lacions esportives que
s’ubicaran a l’antic camp de futbol del carrer Santander a la
instal·lació de plaques solars
Que es destini part de les instal·lacions esportives de l’antic
camp de futbol del carrer Santander a una nova escola d’idiomes
Que es destini part de l’espai de l’antic camp de futbol del
carrer Santander a crear un espai per anar amb els gossos i
mascotes
Que es destini l’espai de l’antic camp de futbol del carrer
Santander a pistes de Padel
Fet que ajudaria a donar-li centralitat al barri del Bon Pastor.
i evitar dividir-ho en pistes petites, ja que es desaprofita
l’oportunitat que aquest gran espai està brindant
Que es destini part l’espai de l’antic camp de futbol del carrer
Santander a una pista de bàsquet multiusos
Activitats com: aules, sales de reunions, cant coral, teatre,
escacs, etc. Es tracta d'una zona molt apartada de tot i això
crearia més trànsit de persones, donada la polivalència de la
sala.
Que es destini l’espai de l’antic camp de futbol del carrer
Santander a pistes de petanca (cobertes i descobertes)
Que es destini part de l’espai de l’antic camp de futbol del
carrer Santander per a fer una pista d’Skate
i que aquest concentri diferents activitats: restauració,
piscines cobertes i descobertes, tenis, pàdel..
Durant horari escolar, que les escoles del barri i del districte
puguin gaudir amb prioritat absoluta d’aquest espai (i si cal,
inclús, a cost 0).
Una tarjeta pre-pagament per tots els serveis públics per a
empadronats a la ciutat, que inclogui pagaments a zona verda,
blava, metro, bus, bicing, museus, etc. L'objectiu: accedir a
tots els serveis amb una única tarjeta recargable, sense
caducitat, i amb les mateixes tarifes que la T10 en el cas dels
transports.
Fer el polígon Montsolis permeable amb el Districte de Sant Martí
i arranjar el pont sobre les vies.
Arranjament de les voreres del polígon del Bon Pastor doncs Ia
majoria  es troben 	en mal estat.
Garantir Ia seguretat en els accessos d'entrada i sortida aIs
serveis del polígon.
Millorar la il.il·luminació dels carrers del polígon.
Altres usos camp futbol 11: Rubgy o altres esports que
requereixin un camp gran, i  camp futbol 7: esports de platja com
tenis, voley, futbol. Actualment, la ràtio de camps de futbol per
habitant al districte de Sant Andreu és més baixa que a altres
districtes
Proposem que s'hi desenvolupi un doble projecte comunitari. Per
una banda, un Centre d'Informació de Collserola i, per l'altra,
un Centre de recerca i formació en Agroecologia, Permacultura i
Sobirania Alimentària per mitjà del qual es promogui la transició
agroecològica de 9B i Horta: omnia sunt communia!
La plaza de las Glórias pienso que no cumple su principal
cometido, ser un lugar de recreo y paseo de los ciudadanos. Todo
es asfalto y diseño. No hay niños jugando, no hay personas
paseando. Sin árboles, sin sombra, sin espacios de ocio.
Reivindico una plaza VERDE, un parque aprovechable por todos.
Aprofitar els comerços que han tancat (almenys temporalment) per
iniciatives d'economia social i solidària o/i per l'ús
d'associacions i entitats
Fomentar lloguers econòmics a les empreses que comencin.
Potenciar Ia instal.lació de noves empreses  als espais i locals
buits	, escoltant els seus problemes  i reptes.  Identificar el
concepte de motor de revitalització, i no sigui tant sols una
oferta d'espais, sinó també la creació d'activitats relacionades.
Sumar-se a la moció aprovada pel Consell  de Barri del Districte
de Sants-Montjuic per part del consell Sectorial de la gent gran.
Definició de les prioritats urbanístiques especialment al Torrent
de l'Estadella
Es tractaria de fomentar cursos gratuïts de manteniment de
bicicletes per tal de donar més suport a l'ús d'aquests vehicle.
Fa un any al Eixample vaig en vaig veure un. Es tractaria de
fomentar-lo a tots els districtes.
Objectiu: millorar la informació i/o atenció per districtres per
atendra la problemàtica de la gent gran. Per exemple, en el
desconeixement que tenen dels descomptes, per realitzar denúncies
per estafes, atenció per motius de salut, etc)
Creació i accés a les xarxes telemàtiques al conjunt del
territori industrial
Es demana transparència en fer públic el nombre de persones en
llista d'espera de l'IMSJ per millorar  el programa individual
d'atenció per Districte
Evitar la competència directe entre comerços. Trobar més
equilibri entre dispositius comercials a l'espai públic
Ampliació horària del 37, diària i diumenges. Ampliació horari de
pas del 109. Són autobusos claus ja que conecten amb els serveis
de salut.
En concret, millorar l'intercanviador a Plaça de Sants
Optimitzar i ampliar espais pensats per la infància (ex:
ludoteques) amb criteris per avis i àvies que ara es fan cura
dels nets.
L'ajuntament ha de cedir els terrenys i incidir a la Generalitat
per a la seva construcció
Proposta de crear co-habitatge i que l'ajuntament faci la cessió
d'ús de la vivenda. Es podria fer a Can Batlló-Sants o a Sant
Andreu
Ampliar i potenciar el servei de taxi per la gent gran i/o
persones dins la Llei de Dependència
Augmentar casals de districte i igualar la oferta de tallers
entre els diferents casals (ex: tallers memòria)
Que les cooperatives de consum es vinculin amb les entitats i
espais per la gent gran per donar a conèixer les cooperatives de
consum
Els tipus de races com Pitbull, bullterrier son de moda. El que
em preocupa a part de la proliferació ¿perque vol lagent un gos
que esta fet per atacar i combatir amb gosos i a més el posa en
un pis? (seria altre tema). Demano un control ara inexistent
sobre aquests gosos i que vagin lligats i amb morrió, cosa que
observo que molt sovint no es fa.
No caldria visitar aquest lloc web si gestionéssim els nostres
propis recursos municipals. No al centralisme. Encara som poble
crear espai per gossos, clarament diferenciat però integrat a
l'espai infantil del parc putxet
Que les estacions que apareixen als webs municipals com
adaptades, realment ho estiguin per evitar que persones amb
mobilitat reduïda es quedin atrapades a les estacions anunciades
com adaptades quan realment no ho estan.
Per exemple, en el nou tram sud de la Línia 9 el gap entre andana
i vagó no compleix amb les mides per ser accessible (és més gran)
i la botonera de l’ascensor és poc accessible per una persona amb
poca mobilitat als braços.
Aquests vehicles ara mateix no estan equiparats a les cadires de
rodes, es consideren poc estables o que pesen molt (tot i que és
cert) però faciliten molt la mobilitat i autonomia de les
persones amb mobilitat reduïda.
Seria molt útil per les persones amb mobilitat reduïda i serviria
a més per treballar en millores.
Si arriba una persona nova, que no sap res de la situació en què
es troba la que ha d’atendre, quines necessitats específiques té
o com funcionen elements com les grues, difícilment podrà
ajudar-la des del primer dia.
Què proposo fer? + parades bicing + fluxe de bicings + carrils
bicicletes + espais verds
Com? + sistema on la tarjeta de bicing pugui anar per 3 dies/1
setmana/1 mes -> encara't també a turistes
Què guanyem? + Sostenibilitat econòmica del bicing + transició
ecològica + Menys contaminació + Menys tràfic
Puc passar la proposta detallada si s'escau
Solo hay una pública en todo el barrio, dando servicio tambien a
zona norte de Diagonal
Promoure la participació dels infants en aspectes de la vida
quotidiana del barri, aprofitant programes ja existents. Aquesta
participació s’ha de generar des de les escoles. Exemples:
Audiència pública; visc, convisc i participo
El público más cercano está en Piscinas s. Jordi. El resto es
privado (DIR, Holmes,...) Con actividades adecuadas a gente
mayor, sector de población ascendente en el barrio
Es proposa afavorir l’ús d’espais i equipaments públics per a
l'ús d'iniciatives comunitàries
Es proposa fomentar el reconeixement, la visibilització,
divulgació i difusió per part de l’Ajuntament de les experiències
d’economies comunitàries de la ciutat.
Hi ha ciutats com Londres que gaudeixen d'unes línies d'autobús
que fan servei durant les 24 hores.  Crec que Barcelona té línies
tant nocturnes (com N0 i altres línies nocturnes que connecten
amb la resta de municipis de l'àrea metropolitana) com diürnes
(algunes com la H12, que circula per la Gran Via) que tindrien
una alta demanda.
Promoure un model mixt de gestió
La creació d'un comitè participatiu d'entitats conjuntament amb
l'Ajuntament.
Gestió d'entitats amb acompanyament proper de l'Ajuntament.
AUTOGESTIÓ.
Assegurar que l'Ajuntament desenvolupe un procés participatiu i
promogui la participació activa de les entitats, veïns i veïnes.
EDUCACIÓ, RESPONSABILTAT, IMPLICACIÓ AL BARRI.
'- Sales d'estudis per Joves. (amb possibilitat d'us nocturn)espai
obert de comunicació entre els 2 carrers: Verge Salut i Verge
Montserrat, menjador Social, ludoteca: espai de nens,
comunicació, esbarjo infantil, activitats.
- Espais definits amb criteris de sostenibilitat generacional.
- Estudi previ del territori.
Millora de la representativitat de veïnatge i teixit associatiu
en el procés de transformació de Vallcarca, dins de l'acció
"Vallcarca, un nou model urbà"
Convertir la remodelació urbanística de Vallcarca en un procés
modèlic i en un model real, dins de l'acció "Vallcarca, un nou
model urbà".
Reforçar els programes d’orientació professional , tant els que
s’organitzen a nivell intern en els centres i com els que
s’organitzen a nivell extern.
Aquest tram de la Gran Via es troba molt degradat, sobretot les
dues rambles peatonals on hi ha diverses combinacions d'asfalts
que fan que el paviment no sigui regular. A part la il·luminació
s'hauria de renovar ja que molts fanals estan fets malbé i hi ha
un dèficit de llum.
Per altra banda, aprofitant la millora es podria posar un carril
bici.
terminar los equipamientos pactados con las asociaciones y
entidades de los barrios afectados.crear un gran parque central
como el de muchas ciudades modernas europeas.hacer que sea una
nueva centralidad de la ciudad
Pacificar el transit al carrer Lepant entre Taxdirt i Travessera
de Gràcia, semaforitzant la cruïlla del carrer entre santa
Carolina i Travessera de Gràcia. Els vianants corren molts riscos
per travessar el carrer quan van o venen del Parc del Príncep de
Girona
negociar  y consensuar con la familia balañá y darle el permiso ,
para que  este equipamiento,sea un multiuso,donde durante todo el
año,haya una pista y tobojan de hielo y nieve.con espacio donde
se pudean hacer actos cívicos culturales,musicales etc. y en la
parte interior,al igual que está el museo taurino,en los espacios
libres, los souvenirs
Regulació dels pisos turístics.
Millorar la senyalització de punts destacats com estacions,
parades de taxi, hotels...
Ampliar la oferta turística lligada a temes socials.
Incrementar els recursos culturals i comunitaris. Per exemple és
inadmissible que hi hagi llistes d’espera per poder accedir a un
casal de gent gran en alguns barris. Aportar informació i
transparència sobre aquest fet, i saber en quins barris està
passant això. Prioritzar les persones més grans de 80 anys en
l’accés a aquests casals.
Remodelació cantonada carrer Freser / Industria, al front de
l'escola Balmanya, actualment está provisional la vorera.
Voreras en mal estat als carrers de , Freser, Joan de Paguera,
Coll Bahí, Lorenzale, Montanya, Suspir i Trinxant
Donar més capacitat de decisió als espais de participació i que
per exemple les resolucions del  CAAG, un cop validades tècnica i
econòmicament, siguin vinculants.
Fer un major reconeixement a la gent gran per les aportacions que
fa per contribuir a la millora de la ciutat i les seves persones.
Establir quotes de participació per garantir la presència de gent
gran en els òrgans de decisió de tots els nivells.
1 Fomentar la responsabilitat dels veïns que visquin a prop de
les persones grans
2 Motivar a les entitats perquè ofereixin més suport a les
persones grans del que actualment estan proporcionant
Implicar els metges de primària i les farmàcies per a detectar
les necessitats de la gent gran.
Al carrer Keynes el Pla General califica una franja de 5.625 m2
destinada a Zona verda i espais públics que ja fa més de 20 anys
que s'hauria d'haver cedit al municipi per a ús públic i que la
AVV ha reivindicat . Aquest espais han de ser per a ús públic
dels ciutadans per zones verdes, passeig, pistes de petanca i
altres usos d'oci i espai lliure
Per exemple, ara hi ha aplicacions de mòbil que a través del GPS
si caus fora de casa et localitza i emet una senyal d’emergència.
Bicing a la Zona Universitària carrer Jordi Girona Campus Nord
UPC i Diagonal

Al barri Zona Universitària no hi ha cap parada de BICING .
Existeix un buit i dèficit de parades que no es pot comparar amb
cap altra lloc de Barcelona, amb una gran densitat de població,
veïns , estudiants, oficines. El lloc idoni és el cent
Actualment no és accessible la boca nord a cadires de rodes ,
cotxets de nens , maletes i càrregues
S'hauria de rehabilitar una de les fàbriques emblemàtiques del
Poblenou, prop de Glòries, per tal de fer un mercat de productes
de disseny i artístics "km 0" que donin valor als dissenyadors i
artistes de Barcelona. Així s'afavoriria el turisme cultural i
oferir possibilitats de consum responsable i de qualitat.
Essent una de les estacions amb més activitat,( Park Güell,
Hospital Quirón, Clínica Delfos, Escola Súnion, enllaç amb els
autobusos que van al Coll i el Carmel,  etc.etc.) no s'entén que
estigui desprovista d'accés amb ascensors i molt limitada en
escales mecàniques. Tot i pertanyer al districte de Gràcia,
afecta més als veïns del barri del Putxet
Promoure un Banc de recollida de material per facilitar la
mobilitat per tornar-los a aprofitar i oferir-los de manera molt
econòmica o gratuïta.
Apostem per l'autobús. Bevingudes les línies H,V o D. Però volem
recuperar les línies antigues com la 64,43-44, o la 19 amb els
seus recorreguts originals. Demanem semàfors en verd quan
s'acosta un autobús (ones verdes. Mes autobusos en cap de setmana
i autobusos més baixos perquè la gent gran hi pugui accedir amb
facilitat.
Aquesta plaça, el seu ferm són llambordes separades entre elles
per 2 cmts. Pel pas del temps s'ha rebaixat la junta i no es
còmode passejar-hi, especialment la gent gran. Hi han dues
solucions:  una borada a tota la plaça o be asfaltar-la amb
material flonjo. La plaça,els seus participants acostumen a ser
gent gran i nens de curta edat.
Hem tingut la sort de gaudir de la Llei de Barris. Que havia
d'estar feta amb tres anys. Però, ha tingut una duració de set
anys. Durant aquest set anys el Districte de Gracia no ha
invertit en el barri del Coll del seu  pressupost ordinari . Per
tant, el barri Coll no vol pas perdre el muntant que no s'ha
invertit, i espera compensacions.
El carrer Pau Ferran, está prop del parc Güell,part obaga. Aquest
carrer no está fet. Estem al segle XXI, i encara queden espai per
resoldre com a ciutat , en el reste del barri.
Molts joves amb determinades i diferents experiencies
professionals  pero, amb pocs estudis, proposo formació
especialitzada i examens de maduresa,entre empresa, educacio i
formació professional per tal d'assolir un nivell i titol.lacio
academica mínima.Així  elevariem el nivell acacadèmic de molts
joves,i adults en general.
Cal trobar l'origen i eliminar els nius de rates i ratolins que
són cada cop més presents a totes les instal.lacions del metro
(andanes, boques, etc). Són un perill creixent per la salut de la
ciutat i la seguretat de tots els usuaris.
Reurbanitzar les escales tradicionals, convertir-les en dues.
Anivellar els desnivells i fer-los adients i suaus per al carro
de la compra per persones fragils i cadira de rodes, entre el
carrer Lorda i Llobregós, coincidin amb un establiment de "nom"
que atén a molta població del barri del Coll i del Carmel i
Taxonera. (Cruïlla). Fer la vorera...
En aquest eix de Nou Barris faria molt de bé un carril bici, ja
que les bicicletes es veuen pràcticament obligades a anar per la
vorera, molestant vianants.
Al nostre Districte i, sobretot a La Sagrera, tenim dèficit
d'equipaments municipals de proximitat adreçats a la població
infantil amb l'objecte d'afavorir un temps lúdic amb
intencionalitat educativa. Cal espais de trobada i relació entre
infants i amb les famílies, oferint recursos lúdics i culturals,
afavorint l'intercanvi i suport entre ells.
El Parc de la Pegaso és el pulmó verd del barri i del Districte.
Cal una millora integral i adequació dels usos. La zona infantil
és vella i caldria ampliar l'espai i renovar el mobiliari
existent com a d'altres parcs de BCN; Zones sense cap ús, com la
petanca; El Pipican és petit i al costat dels infants; cal espai
per esport per gent gran....
Des del Passeig Mare Deu del Coll, a la plaça de Flandes, neix el
c. Clotés, en una  pendent, igual que la de l'altre extrem.
Proposem obrir al transit aquest carrer i obtindriem una entrada
o sortida a l'interior del barri. En un canvi de mobilitat seria
adient que fos de pujada fins al passeig Mare D del Coll, o de
baixada sense tocar res.
Crear una nova linea DIRECTA de Bus de Sant Andreu fins la platja
de Barcelona per l'estiu. Per exemple: 3 parades al barri: mosen
clapes, orfila, 11 septembre; i 3 parades a les platjes: poble
nou, vila olimpica, barceloneta.
El carrer Ceuta és un carrer públic. Abans d'acabar han
instal.lat una porta i un mur en un carrer public. No es va poder
escriturar peque es public. ( informació dels veïns ) les parts
interesades no van poder legalitzar la porta i mur perquè es un
carrer public i ha d'estar obert o be ha d'estar contractat amb
l'ajuntament una cessió.
El passatge Casablanca gaudeix d'una certa privacitat però, forma
part del projecte primer del parc de la Creueta. Cal resoldre
aquesta situció ja que el carrer no és privat, segons
informacions antigues. El carrer no el poden tancar de pas al
public. Demanem in formació oficial.
Al psg. Mare Deu del Coll, direcció Santuaris, xamfrà amb la
ferreteria hi ha un semàfor i una bustia, també un rampa ample
molt pronunciada de la vorera a la calçada o ferm. Es massa ample
i el pla inclinat provoca inestabilitat a les persones grans,
especialment dels jubilats són les queixes.Cal tornar a deixar la
vorera tal com estava abans.
Volem que s'actui ja! El meu carrer a Sant Andreu està ple
d'excrements de gos. Cada dia és un nou repte no trepitjar les
mines que no recullen  els senyors i senyores dels seus gosets al
carrer, sobretot dels carrers tranquils. Els que hi tenim fills
petits encara ho petim mes. Almenys posar senyals de que si no ho
reculls pots pagar fins a 1.500€
Proposem engegar un procés d'auditoria ciutadana del deute, però
també de les despeses, les empreses i les polítiques públiques
municipals. Una auditoria que sigui oberta, participativa i
integral, complint amb la promesa electoral d'auditar "despeses i
els deutes municipals, en especial dels processos de contractació
pública".
Habilitar mes pipicans i multar a la gent q deixa pixar als
gosssos sobre l'asfalt
La meva queixa esta dirigida principalment ala plaça que queda
entre carrer bilbao amb llull i joncar on la gent es reuneix i
els gossos pixen i cagen quedant tot fet una merda
Barri de 9.000 h., sense quasi aparcaments domiciliaris i cap de
caire públic. Un dels pocs que queden a la ciutat sense àrea
verda d'aparcament per a residents. Hi aparquen diariament una
bona quantitat de cotxes de persones que poden fer servir els
transports públics.
Promoción y mejora del estado de salud de la ciudadanía a través
de la alimentación. Valoración de los hábitos alimentarios
saludables.
•	Positvitzar els serveis i recursos de l’Administració, tant de
cara a les entitats com a la ciutadania en general.
•	Prioritzar en els concursos públics les empreses d’inserció i
economia social
•	Millorar la informació sobre totes les possibilitats i recursos
per a accedir a tot tipus d’ajuda: social, laboral, etc.
Rebre suport perquè la nostra associació pugui continuar
elaborant un mapa o guia on consten els comerços i espais públics
(cinemes, teatres, casals i espais culturals en general, així com
estacions) accessibles del barri de Sant Andreu.
Que l'Ajuntament acordi un protocol de vaga amb els Sindicats que
permeti compatibilitzar el dret de vaga dels treballadors
d'empreses públiques sense interferir en els grans esdeveniments
que siguin establerts com a d'interés general, pel seu gran
impacte econòmic o social a la ciutadania (MWC, La Mercè, partits
de futbol d'alta trascendència...)
Considero que a la ciutat de Barcelona hi ha molt poques fonts
d'aigua potable.
Oferir suport amb recursos al treball en xarxes existents al
territori i pensar en clau de “microprojectes singulars” molt
ajustats al perfil de necessitat dels barri per poder trobar
recursos, per exemple ajudes al transport per la recerca de
feina, ja que hi ha persones que es poden quedar excloses.
Porqué a gente que no ha hecho nada se les retiene en las
fronteras y se les expulsa, porqué se les considera ilegales, y
aquí en el metro tenemos gente robando cada dia a ancianos y a
turistas que encima son uno de los motores de barcelona.
Propongo que se expulse a los que roban siendo de fuera y que se
retire lo de hurto, que sea delito.
Incorporar el concepte d’altres economies i models econòmics més
justos, mitjançant sensibilització, a tots els agents socials del
barri i també als sectors considerats productius.
Treballar internament l’imaginari sobre que “Altres economies són
possibles” i arribar a totes les persones especialment als barris
de Poble-Sec i La Marina.
A diari vaig pel 22@, hi ha molts carrers configurats com d'un
únic sentit pels cotxes i de doble direcció per bicis.
Considero un error, els vianats no sabem cap a on mirar, estem
habituats a seguir el sentit dels cotxes i ara ens trobem amb
molts ensurts pq les bicis són de doble direcció.
Sug: carrers d'un únic sentit x qualsevol tipus vehicle
•	Treballar el compromís social al barri de Poble-Sec de les
noves iniciatives d’empreses, espais de treball, etc.
Reproduir models d’èxit d’economia cooperativa de la ciutat  o
d’altres , veure i valorar la seva viabilitat en els diferents
territoris. 	Aprofitar el model de sostenibilitat de moltes
iniciatives del Barri del Poble-Sec (Socium, Mercat de la Terra,
Repartidora, Comerços verds) que lideri l’economia del barri i hi
aporti trets distintius.
Presentar iniciatives com l’Ateneu d’oficis o el taller d’oficis
de Can Batlló al barri de La Marina per veure les possibilitats
de crear un servei semblant al barri.
Cal invertir mes en reparacions, mètodes de distribució de bicis
i algunes parts de la ciutat a on les estacions son del tot
insuficients pel nombre d'usuaris i usos que se li dona ,   la
Vila de gracia és un. Hem reclamat varis cops i sempre ens doneu
excuses de que no hi ha lloc....cal fer-lo si realment s'aposta
per  aquesta  alternativa de tra
Reactivar i ajudar a la dinamització de la Taula Sociolaboral de
la Marina per a trobar sinergies entre agents del territori, amb
objectius similars i d’altres complementaris. Establir un pla de
treball clar i treballar projectes entre diferents entitats, per
exemple en l’àmbit de l’economia solidària, cooperativa.
Cal canviar el paradigma de la ciutat. Pensar en quina és la
prioritat, la mobilitat? (Pensant en el transport privat o
individual) o la salut i la qualitat de vida? On posem el centre
d’atenció, en les persones?
El concepte de Superilla és un concepte que no s’acaba d’entendre
per la majoria social, encara que podria tenir més suport no el
té per falta de coneixement, tota la gent que per exemple demana
pacificacions de carrers està a favor del projecte de la
superilla encara que el desconegui. Pensar en accions de
comunicació i en repensar el concepte  i
Començant a abordar els temes que siguin més plausibles i
funcionals encara que no ens portin en primera instància al model
ideal de Superilla, però començar amb el projecte.
En el mandat actual fins 2019, aconseguir un canvi funcional en
la 1a. Superilla al Poblenou, i en 2n. terme, començar l’anàlisi
i planificació de la 2a. Superilla cap al mar. Repensar la
mobilitat, el transport públic, un pla de bicicletes, i posar en
cua Sant Martí i la Vila Olímpica.
Aprofitar el debat previ. Ja es va fer un procés de debat previ
al Poblenou amb un llistat de propostes. Recuperar-lo juntament
amb l’anàlisi de viabilitat de quins han sigut els canvis arrel
la implantació. Fer un recordatori de l’estat del debat.
Fer actuacions que suposin un canvi radical en els espais. Canvis
a la dreta i esquerra de la Rambla del Poblenou, que no només
estiguin associats al Casc Antic. Quan la resta de barris vegin
els beneficis del projecte voldran copiar-ho ràpidament.
Pensar en que si es volen pacificar els carrers i les places els
cotxes no poden ser expulsats sense garantir una superfície
d’aparcament suficient per als veïns i veïnes. Pensar en les
zones dels polígons.
Per tal de facilitar l’eficiència del Transport Públic pensar
mecanismes per controlar la circulació prioritzant el bon
funcionament del transport públic. Més carrils d’autobús també a
nivell interurbà. Control de semàfors. Millorar la comunicació
amb l’àrea metropolitana.
Eliminar la circulació o ampliar les voreres davant de les
escoles. Prendre com a referència el projecte que s'està fent a
l’Eixample.
Es  un escàndol l'autopista que  es  aquest carrer. Cal apaciguar
-lo. Reconvertir l'ús. Es un eix important de comerç  i passeig
dels veins i veines. Propostes concretes de diumenges i menys
transit de vehicles en la setmana.
Incorporar perspectiva de gènere i LGTBI en museus, entitats,
arxius i bancs de documents.
Totes les estadístiques públiques de l'ajuntament desegregades
per sexe
Augmentar els recursos i la formació professional per evitar
l'exclusió de persones dels barris de la Marina i Poble-Sec.
Augmentar els recursos dels dispositius d’inserció sociolaboral
als barris de la Marina i Poble-Sec i crear oportunitats reals
pels joves de perfils vulnerables , com els acords de contractes
en pràctiques i/o duals.
Al carrera devallada de gallecs, prop d'alt de pedrell possar una
escala mecànica.
Comter amn perspeciva de génere i LGTBI als grans esdeveniments
culturals de la ciutat financiats amb diners públics
Dur a terme una Auditoria de génere a les institucions culturals
de la ciutat
Incorporar dins els convenis un apartat de contingències per
cobrir les necessitats i despeses puntuals en relació a baixes
per accidents, baixes per maternitat, etc.
Els convenis, subvencions o contractes anuals suposen un gran
esforç per a les entitats i associacions que han de destinar
molts recursos a preparar la convocatòria cada any. Per això es
proposa un conveni amb revisió plurianual.
Paritat de génere a la temporada d'arts escéniques 2017-2018 de
produccions subvencionades
En comptes de fer més una fiscalització de la gestió dels
equipaments, planejar un model d’acompanyament en la gestió.
Revisió de la programació dels mitjans de comunicació públics amb
visió de génere
Les persones sordes haurien de poder accedir a les Oficines
d'Atenció al Ciutadà en igualtat de condicions que les persones
oïdores, per tant proposo la creació d'un servei d'interpretació
de llengua de signes itinerant i un altre a demanda per a serveis
amb cita prèvia.
Reconèixer a les entitats el seu paper vertebrador dins del barri
d’una manera més estable, amb convenis plurianuals, suport a la
millora dels locals...
Suport per consolidar i fer créixer l’itinerari formatiu a la
Marina, aprofitant que es disposa d’espai, experiència i
voluntat. Fer més visibles les entitats que treballen en l’àmbit
de la inserció laboral al barri de la Marina.	Suport a l’estudi
durant l’educació formal per evitar l'abandonament de la formació
en etapes primàries.
A molts casals i campanyes comunicatives del barri, existeix una
sobrerepresentació de la figura i la imatge corporativa de
l’ajuntament (com els logos), es demana equilibrar aquesta
representació amb les entitats que gestionen l’equipament i que
duen a terme el projecte social, equiparant la mida dels logos en
els cartells del locals, etc.
Fer una millora integral del casal de la Palmera ja que fa 35
anys que va començar a funcionar i està en unes condicions de
desgast acusat. D’altra banda augmentar la quantitat de diners de
les subvencions, també del Casal de la Palmera, adequant-les a
cada casal, fent una diagnosis prèvia envers la realitat de cada
projecte.
Adequar a la nova gestió del Pla Estratègic a tots els
equipaments.
Posar en marxa el projecte que es va plantejar de la Taula de
Casals de Barri i transformant-lo en una eina més general i útil
com la Taula de Gestió Cívica.
Explicació més acurada de les propostes entre les entitats i
l’Ajuntament. A banda de les necessitats tècniques entendre que
hi ha un “plus” que va entremig cap a les activitats que
impliquen i desenvolupen les entitats. Posar-se d’acord.
Millorar la publicitat de la programació i continguts de
esdeveniments amb prespectiva de génere i LGTBI
Fer una diagnosis prèvia participativa amb un debat que impliqui
a les entitats i associacions de la gestió dels equipaments i
adaptar-ho contextualment a la realitat de cada equipament i
entitat, que garanteixi a més un estat òptim de partida dels
equipaments.
Concienciar a la Guardia Urbana per a que sancione les infracions
l'aparcar en les places reservades pero discapacitats.
Crear el Consell de Gestió dels equipaments per tal d’implicar a
les entitats en la participació en la presa de decisions sobre la
gestió i funcionament dels equipaments. Així les entitats podran
aportar el seu valor afegit i el seu coneixement de proximitat.
Fer que el Consell de Gestió dels equipaments es convoqui i es
reuneixi de forma periòdica
Más servicios para las personas con disminución cognitiva, en los
centros civicos
Cal un bus per unir deiferents serveis de 'esquerra i Sant
Antoni: CAPS, Mercats, Hospital...i evidentment facilitar la
movilitat dels veïns
Fer una revisió de la normativa i com s’aplica a l’Eix Pere IV i
repensar l’ús d’aquest espai en relació al barri.
Informar als veïns i veïnes del barri amb un marge de temps
adequat les iniciatives privades que començaran a funcionar al
barri que comportin risc de perillositat o puguin resultar
nocives com per exemple una benzinera.
Possar ascensors a les parares de metro, i més concretament a la
parada de Maragall
Els locals comercials que siguin baixos d’habitatges en regim de
promoció social tinguin un lloguer social, i assequible per
activitats d’economia social i solidària i que les veïnes i els
veïns del barri puguin decidir quina activitat es vol
desenvolupar al local, per tal d'oferir un servei més acurat a
les necessitats de les persones residents.
Per tal de donar resposta a les necessitats dels veïns i veïnes,
recuperar el teixit industrial de caràcter artesanal al barri,
com per exemple fusteries.
Per tal de millorar la mobilitat a l’Eix Pere IV, sobretot per
les persones grans, les persones amb mobilitat reduïda i la
infància es demana una millora de transport públic, digne i
sostenible.
Es demana un acompanyament per part de l’administració, en
l’aplicació de la normativa per aquells comerços antics, així com
una flexibilització de la mateixa perquè aquests negocis no hagin
de tancar per problemes econòmics a l’hora d’adaptar-se i també
per autoritzar les activitats de tallers en zona urbana que no
siguin perillosos i/o nocius.
El carrer d’en roca  es un dels carrers  que mes suporta al gòtic
al brutícia , el sexe a l’espai públic, baralles i pixades i
violència a turistes  i veïns/es.  Caldria posar algun tipus de
element dissuasori, igual càmeres, incrementar  la vigilància
policial e habilitar algun que millores la seva imatge  e higiene
. Cal un pla dla de XOC
De manera generalitzada en els projectes referents a l’Eix Pere
IV es demana una temporització dels projectes, així com un
calendari i una via de participació per definit els mateixos.
Encara que sigui amb recursos limitats apostar per projectes al
voltant de l’Eix Pere IV de caràcter col·lectiu. Més botigues
comunitàries i mercats de segona mà. Millorar l’oferta d’espais
per a famílies i infants.
Fer activitats de dinamització al petit comerç, als espais,
d’oci, als espais infantils, etc.
Treball amb les empreses i entitats del barri per a que persones
en risc i persones vulnerables puguin accedir a llocs de treball
amb contractes dignes. Conveni per anar afavorint temes com el
banc del temps o el banc d’intercanvi. Suport als projectes que
generen auto-ocupació.
Millorar la viabilitat econòmica a través de dues vies: Millora
funcional i atractiva de la via pública i encarar específicament
l’Eix Pere IV a propostes d’economia social i solidària.
Que l’administració faci d’intermediària entre el projecte i els
propietaris de solars buits de titularitat privada.
Fer una re-definició de la dedicació urbanística de l’Eix Pere IV
i del barri, preservant les estructures fabrils i els habitatges
i preservant el patrimoni.
Fer una diagnosi acotada al barri del Pla BUITS i una anàlisi del
terra i de la contaminació.
Per tal de donar a conèixer el concepte i els projectes
d’economia social, això com la Taula de l’Eix Pere IV, establir
un punt d’informació permanent.
Possar una linia de bus de valle d'hebron a la carretera de
l'arrabassada
Establir mecanisme de difusió e informació de l’espai de Can
Ricart i la possibilitat d’usos per part de la ciutadania.
Donar suport a l’impuls i desenvolupament d’iniciatives socials,
com les societats cooperatives a partir de les necessitats del
districte, com per exemple en relació a l’esport i la gent gran.
Impulsar els horts socials i les cooperatives de consum posant
com a centre el treball conjunt.
Donar resposta a les preguntes relacionades amb els habitatges
escocesos, la situació de les famílies, els artistes i artesans
al barri de Poblenou.
El refugi antiaeri 307, ubicat al C/ Nou de la Rambla, forma part
del patrimoni històric del Poblesec i de Barcelona. Caldria
revaloritzar-lo ampliant horaris de visita o instal·lant-hi un
centre d'interpretació al subsol.
Crear una guia del comerç de proximitat del Districte.
Elaborar un mapa dels locals buits i les seves característiques.
Crear una App. sobre comerç per a totes les plataformes
Implementar un pla de protecció per a botigues emblemàtiques.
Crear un clúster de cooperatives.
Facilitar l'emprenedoria per als i les atuònomes.
Al barri de Sants-Badal hi ha un important dèficit de pisos
adaptats per a persones amb discapacitat, i moltes d'elles no
poden assumir. Cal adoptar mesures per atendre aquesta
necessitat.
Contra altra tipus d'interessos que no acabo d’entendre, no te
cap lògica  dos traçats de tramvia als extrems  de la ciutat que
no pugui crear una total connexió del mig de la ciutat amb un
transport sostenible i eficaç com es el tram. Per tant  so els
estudis  tècnics ho avalen , si us plau endavant!
Recolzar la creació d’entitats que treballin la inserció laboral.
Creació d’una oficina del SOC al barri de La Marina, que era un
referent i a  partir del qual es derivava a la gent a altres
programes
Transmissió de coneixements mitjançant una xarxa
multidisciplinar.
Crear una guia de comerços per identificar mancances i
dinamitzar-los; incentivar la instal·lació de comerços a baixos
buits i adequar i fer atractiu l'espai públic del voltant; ús de
noves tecnologies (Apps, Codis QR, etc.) per promoure el comerç
de proximitat.
Respecte el suport a les famílies en la cura de les persones
grans cal apostar decididament per compaginar l’agenda de les
Treballadores Familiars i la família i el rol d’avi/a.
Que hi hagi mes servei i més seguit. A la zona d'horta i Vall
d'hebron.
Petites actuacions que no comportin un cost econòmic elevat però
que tinguin un gran impacte sobre el territori i una millora en
la qualitat de vida dels residents, recuperant els espais
alliberats per les obres, com la torre de Fang, pels ciutadans i
ciutadanes i també millorar el manteniment de Fluvià-Menorca
eliminant la gàbia de ferro.
Respecte el Programa d’Acompanyament i Prevenció de la Solitud
cal tenir una especial sensibilitat a les situacions de les
persones més vulnerables per la reducció de la Renda Familiar
Disponible a través de mesures ja existents i amb relació al seu
entorn, família i xarxes existents a la comunitat.
Millorar la connexió entre els barris afectats pel Pla Sagrera,
sobretot el Pont del Treball i establir una millor viabilitat i
convivència entre el trànsit de vianants i de bicicletes.
Connectar l’empresa “tradicional” amb la xarxa comunitària .
Millorar la comunicació entre la xarxa d’entitats,
l’Administració i els projectes cooperatius amb una eina TIC que
es retro alimenti. Fomentar un treball de connexió d’iniciatives
socials, econòmiques, de treball, formació. Facilitar recursos
inter-barris.
Ampliar els carrils del Pont Santander per evitar els accidents
que es donen actualment en aquest punt del barri degut,
principalment, al volum de trànsit.
Convertir el carrer Cantàbria en un bulevard, instaurant a més
zona verda als voltants, i fent una consulta de l’ampliació i
viabilitat d’aquesta zona d’aparcament al conjunt del barri.
Modificar conceptualment del punt 1.2: Independència personal i
reconeixement de les persones responsables de les cures.
A més de promoure experiències pilot en l’àmbit de l’autonomia
personal és cal identificar i valorar les experiències existents.
Evitar la sobreprotecció dels col•lectius grans i joves, doncs
afecta directament sobre l'autonomia.
Un cop finalitzin les obres, facilitar l’accés per als vianants a
la nova estació amb unes escales d’accés des del parc de Sant
Martí. Cobrir i unir l’espai de l’estació amb els barris com a
una prioritat.