darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Impulsar experiències pilot per afavorir la possibilitat dels
usos ciutadans d’infraestructura pública, per exemple
potencialitats dels mercats municipals com a seus per
l'intercanvi ciutadà de bens.
Promoure polítiques d'escalabilitat i promoció, en què
l’Ajuntament aporti infraestructures tecnològiques i físiques ad
hoc (seguint el model dels Ateneus de Fabricació) a fi de generar
espais d'intercanvi i aprenentatge.
Tractar l’arbre del castanyer que està al patí del Casal de la
Gent Gran de la Verneda, que està malalt. Millorar la cura de la
vegetació en general.
Potenciar entramats col·laboratius sobre recursos infrautilitzats
com ara conductes de fibra o ordinadors reutilitzables.
Tots els equipaments públics i habitatges haurien de ser
accessibles per a tothom.
I per contribuir a desmuntar xarxes clientelars, fer possible que
experiències procomuns optin a un concurs public. Obtenir punts
positius en la seva avaluació per aquest fet, entenent per tant
el procomú com a capital (eines productives compartides) i fent
així un millor ús del diner públic.
Enjardinar zones de La Verneda: carrer Cantàbria, Santander.
Beneficiaria el comerç, actualment existeixen molts locals
tancats.
Replantejar la prioritat en la contractació per l’Ajuntament i la
seva activitat de serveis del procomú i llicències lliures, en
lloc de privatius, a més dels criteris de cooperativisme o
empreses socials actual (i de fet animant que aquests altres
criteris incorporin la visió procomú addicionalment).
La oferta d'activitats és bastant variada però no és accessible
per a tothom.
Realitzar una experiència pilot en què l'Ajuntament faci servir
serveis d’actors o comunitats que funcionen com empreses
procomuns, com ara guifi.net per a infaestructures de comunicació
digital.
Impulsar que l'Ajuntament adopti (i contribueixi a) una política
tecnològica lliure, com podria ser la utilització de programari
lliure i llicències obertes. En cas que es faci una compra
privativa, invertir en paral·lel en la millora de les
alternatives procomuns.
Llicències Creative Commons sense cap restricció derivada
d’aquests o pel que fa a la reutilització del contingut. Aquest
horitzó pot generar una tendència en què materials divulgatius,
plans d’empresa i altres formats de publicació ajudin a
normalitzar les pràctiques obertes en el dia a dia.
Elaborar una guia dels comerços de proximitat per als veïns.
Prohibir la instal·lació de nous supermercats (Mercadona)
Preveure ajudes de lloguer per als comerços de proximitat.
Ajudar a mapejar recursos públics infrautilitzats amb l’objectiu
de donar suport a experiències pilot i projectes per posar-los a
disposició de comunitats procomuns en règim d’accés i gestió
comunitària.
Construir un centre de coneixement i competència del procomú
municipal-ciutadà que ajudi a ser més autosuficient i fomenti la
co-producció de béns comuns.
Implantar mesures de compra pública socialment responsable que
passin per exigir transparència en la cadena de suministre dels
equips electrònics que s’adquireixen, i per verificar de forma
independent que es compleixen les principals convencions
relatives als drets humans i laborals durant l’execució de
qualsevol contracte públic.
Registre obligatori de reunions i contactes amb els "lobbies" o
grups de pressió que representen interessos econòmics de les
grans corporacions en telecomunicacions o serveis tecnològics.
Mesures contra les portes giratòries de reguladors amb les grans
corporacions de telecomunicacions i d'economia col·laborativa.
Polítiques de privacitat que assegurin transparència en les
intervencions i drets de privacitat en la transmissió de dades de
les plataformes a les administracions.
Promoure bones pràctiques i exemples de comunicació digital i
coordinació entre les institucions i els ciutadans respecte al
sector de l’economia col·laborativa procomú, tot promovent la
confiança mútua.
Ajudar a la creació d’espais i eines que promoguin la comunicació
entre barris i districtes, amb la finalitat d’oferir experiències
de producció col·laborativa procomú a la ciutadania (que combatin
la visió actual generada pels actors que apliquen el model
extractiu i deslligat del bé comú).
Donar suport a accions conjuntes entre activitats i potenciar la
visibilitat d’aquest sector i el de l’economia cooperativa,
social i solidària, per ajudar així a crear lligams i enfortir
tots dos àmbits alhora.
Donar suport a accions per a trencar l’aïllament entre comunitats
i pràctiques, on xarxes com Ouishare, l’economia circular de codi
obert, o l’economia solidària contribueixin en un grau més elevat
al sector.
Impulsar el diàleg amb actors predominants de l’economia
col·laborativa corporativa per tractar d’influir en aquesta
reapropiació neoliberal de les pràctiques col·laboratives, sumant
a la conversa també el teixit local productiu i emprenedor.
Promoure una xarxa d’espais oberts de fabricació com els ateneus
de fabricació, fablabs i espais maker, amb programes educatius,
enfocats a la reparació i reutlització i incentius econòmics.
Promoure clusters col·laboratius d’empreses i centres de recerca
que apostin per la construcció i el compartiment de codi,
coneixement i dissenys sota llicencies lliures i obertes.
L'Escola Can Mallol cessió dels terrenys a Can Batlló.
Biblioteca central a la nau 8.
Escola Arcadia a Can Batlló.
Assegurar el local previst per a la coopolis.
La plataforma ciutadana espai gos bcn proposa la creació d'una
taula de treball permanent, amb la presència de tots els grups
polítics municipals i una representació de la ciutadania, per tal
de trobar una solució real a la controvèrsia que generen els
gossos a la ciutat de Barcelona.
Impulsar una etiqueta atractiva lligada al «model Barcelona
procomú»: un model de baix a dalt que s'enriqueix dels valors
locals (front al model importat de Silicon Valley), i que ho fa
des d’una lògica procomú (prosocial) i d'abundància.
Promoure segells de producte ecològics, socials, sense
obsolescència programada, reparables, transparents i de codi
obert i lliure.
Reforçar la projecció internacional del «model Barcelona procomú»
incorporant les experiències procomuns en la política de
cooperació i aliances internacionals / exteriors de l'Ajuntament.
Aprofundir i desenvolupar acords amb comunitats implicades amb la
difusió del coneixement lliure, com ara la Viquipèdia, que
permetin perfeccionar continguts del municipi en llengua pròpia i
en altres idiomes de manera col·laborativa per oferir un major
coneixement de la ciutat arreu del món.
Crear com a experiència pilot uns premis internacionals a les
millors experiències de producció col·laborativa procomú, els
quals proporcionin el reconeixement als ciutadans i ciutadanes
«productors» que generen procomú a les ciutats.
Reforçar les campanyes de prevenció de caigudes a nivell de
Districte, sobretot destinades a gent gran i persones dependents
que viuen al seu domicili.
Establir xarxes amb altres ciutats col·laboratives i/o procomuns
(p.e. Seül, Amsterdam, Bolonya, Bristol) per enfortir coalicions
que puguin promoure solucions tècniques de manera mancomunada amb
altres municipis, i alhora incidint en aspectes de política
pública a nivell europeu.
Potenciar que els congressos i grans esdeveniments de Barcelona
donin visibilitat i suport a l'economia col·laborativa procomú, i
que se’n promogui per exemple la tecnologia oberta o donant
(encara) més visibilitat a experiències locals rellevants.
Promoure esdeveniments “satèl·lits” en paral·lel als grans
esdeveniments on les comunitats i actors del procomú presentin
les alternatives i ajudin a fer el canvi.
Reorientar fons públics de capital risc per incloure criteris
d’economia cooperativa, social i solidària, de tecnologies
lliures i gestió comuns.
Promoure la recerca sobre el sector a la ciutat i compensar el
seu desconeixement, a més a més de permetre la generació i
l’estudi de dades, fomentant-ne les obertes i compartint-les com
un bé comú. Permetre, altrament, exercicis d’anàlisi en
profunditat i també prospectius.
Generar accés lliure a dades públiques sobre aspectes econòmics i
socials, emprenedoria, accions de suport, resultats, etc (sempre
amb respecte a normatives de privacitat i la permanència de
dades).
Incrementar els espais verds.
Més control de les connexions telefòniques que es posen a les
façanes.
Canonades de serveis que permetin plantar arbres a voreres
Organitzar grups de treball i altres mecanismes per a una
reflexió en profunditat i d'amplitud de mires sobre les
implicacions i el potencial del model procomú. Fer arribar les
conclusions principals als més alts càrrecs del consistori.
Crear les condicions per a generar un informe sobre la capacitat
de l'Ajuntament en matèria de regulació i promoció de l'economia
col·laborativa procomú (identificant les ordenances sectorials
rellevants i analitzant la disponiblitat de recursos), en línia
amb accions de regulació i polítiques de promoció d'altres
ciutats europees.
Fomentar estudis demogràfics sectorials, a càrrec de diferents
agents i amb presència per barris, en base a valors vinculats al
model i altres àmbits relacionats (educació, turisme, ocupació,
lleure, etc).
Donar suport a la recerca per informar de la innovació al sector,
en concret basada en l’autoconeixement dels agents involucrats i
en les pròpies dades (en obert) de les experiències. Per a tal
finalitat, seria desitjable crear un commons en torn a les dades
i el coneixement del sector.
Solucionar el deteriorament de la plaça Súria.
Incrementar la neteja als carrers.
Més contenidors de tots els colors i més pròxims entre ells per
facilitar el reciclatge (Concretament al C/Jocs florals, al
costat de la Bordeta i la plaça de la Farga).
Incrementar el manteniment del mobiliari públic.
Reposar els horaris dels festius de les línies d'autobusos 91 i
115 (que tornin a funcionar matí i tarda).
Agregar marquesines a les parades d'autobusos de les línies 91 i
115.
Repassar el desnivell de l'andana de la L5 de metro (Estació
Plaça de Sants), l'estat actual el fa perillós.
Introduir la participació veïnal al Pla de mobilitat del barri.
Actualment, algunes estacions de transport públic no estan
acondicionades per a la gent gran, amb zones sense ascensors i/o
escales mecàniques, o desnivells entre el vehicle i
l’andana/vorera. Aquest fet també es dóna en algun equipament
públic.
Es critica que pràcticament no reben res, i allò que reben és a
última hora. S’hauria de millorar el feedback entre institucions
i associacions, perquè tot sovint no reben resposta – ni
afirmatives ni negatives – a les seves preguntes o demandes
Utilitzar les infraestructures i espais municipals com a peces
claus en la lluita contra l'escletxa digital i contra la
desigualtat dels barris en aquest aspecte, fomentant un millor
coneixement de l'economia col·laborativa procomú com a usuaris /
usuàries.
alguns semàfors de l’Avinguda, duren molt poc i són difícils de
passar per a la gent gran amb problemes de mobilitat
Facilitar que totes aquelles pràctiques comunals "pre-digitals" o
que no incorporen tecnologia, siguin també reconegudes com a tals
per l'Ajuntament de Barcelona.
Actualment aquestes rutes compten de poc recolzament
institucional i no satisfan les demandes ciutadanes
Promoure projectes per combatre el preocupant increment
d’embarassos adolescents al Districte.
Implementar un pla de sensibilització i educació de les deixalles
dels gossos.
Carnet de civisme per a propietaris de gossos/animals.
Impulsar les biblioteques d'objectes com a iniciatives / serveis
procomuns basades en l'ús compartit dels objectes.
Els carrers de Sant Andreu són estrets i hi ha conflictes entre
ciclistes, petons i vehicles, pel que no hi ha segregacions
específiques per a cada col·lectiu. Es busca incidir sobretot en
l’educació primària i secundària
Fomentar la reutilització dels equipaments informàtics de
l'Ajuntament de Barcelona dels que ja no en fa ús la institució.
Tenir en compte iniciatives existents (com ereuse.org,
reutilitza.cat, restart) per sumar-s’hi o replicar-les.  Buscar
vies també per ofertar-los on hi ha necessitat, per exemple a
llars on no hi ha un ordinador.
Aquest està pendent d’executar-se des de l’època en que l’alcalde
Hereu va signar-lo
Hi ha unes ràtios sobre ús dels serveis públics que no es
compleixen, de manera que no tenen cap sentit que es posin si
després no es compleixen; es busca, doncs, que es faci un
seguiment exhaustiu sobre els diversos plans d’equipaments i
d’usos que s’han fet per tal que es compleixin
Zona verda o parc al solar de la Citroën.
Salvar els arbres especialment figueres i els ficus de Can Batlló
(C/ Parcerisa i C/Constitució).
més connexió entre diferents activitats, per exemple: català i
memòria, gimnàstica i ball
Posar wi-fi a totes les estàncies del centres i casals de gent
gran.
Més policia de proximitat.
Millorar els enllumenats nous (LEDS) que son insuficients.
Repintar els camins escolars.
Per tal d’assistir en matèria de salut a la tercera edat en cas
d’emergència.
Actualment el Casal s’ha quedat petit i a més està en concessió.
Ampliar el Casal de Mossèn Clapés de Sant Andreu i incrementar la
promoció en matèria de cultura i esport.
Promocionar els i les educadores socials.
Promocionar l'agent cívic per a la millora de la convivència.
Cercar solucions per tal que la gent que viu sempre al carrer
pugui viure comunitàriament.
Anteriorment, a la plaça dels Jardins d'Elx n’hi havia, però la
van treure per ampliar uns edificis.
Disposar d'espais digitals de hosting municipals on allotjar
plataformes procomú i que aquestes permetin compartir el codi
font, de manera que aquest pugui ser utilitzat per altres
iniciatives procomuns.
Que es facin horts urbans a diferents llocs del districte per tal
de millorar la qualitat de vida i la salut de la gent gran.
Aprofitar les iniciatives formatives públiques (escolars, ateneus
de fabricació, ...) per a l'abordatge de reptes i necessitats
socials (projectes, treballs, ...)
Adaptar i/o ampliar l'àmbit d'actuació de l'OMIC (Oficina
Municipal d'Informació al Consumidor) als serveis oferts per
models de negoci d'economia col•laborativa procomú.
Adequar els preus els preus de les activitats ofertes als Centres
Cívics a gent de la tercera edat
Oferir activitats de relaxació al Districte per a persones que ho
necessiten.
Cordada Associació Excursionista i Ecologista porten 12 anys en
un projecte en col·laboració amb la Diputació de Barcelona, fent
excursions amb gent gran amb molt d’èxit i això es podria
extrapolar al Districte de Sant Andreu.
Rigor en les decisions dels consells vinculants i fer seguiment
dels acords.
Augmentar la peridiocitat (un Consell al trimestre)
Modificar el reglament per tal que les entitats estiguin
facultades per a convocar-los.
Incidir en grans esdeveniments importants (4YFN, Alimentaria,
etc), facilitant la visibilitat d'iniciatives procomuns
mitjançant la cessió d'espais i temps als stands municipals i
fomentant que l’activitat que s’hi genera tingui un retorn
positiu en els serveis del procomú local.
L'administració ha de potenciar economicament i mitjançant la
cessió d'espais.
Fomentar l'autogestió d'entitats.
Introduir l'associacionisme i el teixit veïnal a les escoles.
Garantir la utilitat del mapa de serveis dissenyant-lo de forma
fàcil, usable, que es mantingui actualitzat i que sigui molt
senzill per a tothom arribar a la informació que vol trobar.
Transparència a l'abast de tothom.
La BTV al servei dels veïns i veïnes coma  canal de comunicació
del que passa al barri.
Les empreses compromeses disposin d'un segell que acrediti que
aposta per la igualtat de sous, pel comerç de proximitat i per
una ètica moral.
Millorar els aspectes mediambientals de la ciutat per millorar la
salut de la ciutadania: reducció circulació de vehicles, línia
d’alta tensió, incineradora de Montcada.
Detectar les necessitats futures a nivell de Districte en
referència als tractaments d’addiccions. El concepte de persones
drogodependents o addictes està canviant (no hem de pensar només
en l’addicció a substàncies, cal tenir en compte la nova addicció
a la tecnologia i les pantalles). Necessitat d'un local més gran
per al CAS de Nou Barris.
Equipament per la gent gran al barri de les Tres Torres. Comissió
Seguiment Barri de les Tres Torres.
La Foneria de canons de la Rambla es un edifici que forma part
del Catàleg del Patrimoni arquitectònic de Barcelona, amb un
Nivell de Protecció B: Bé d’interès local i una qualificació
urbanística d'equipament. Porta buit i abandonat 12 anys des de
que la Generalitat el va comprar al Ministeri de Defensa.
Portar a terme en aquest mandat un estudi de l'edifici que ocupa
el mercat de les Tres Torres, valorar en un Pla de futur, la
possibilitat de construir en alçada una illa d'equipament
polivalents que manquen al barri. Aquest edifici és municipal i
gestionat per l'Institut Municipal de Mercats de
Barcelona.Comissió Seguiment Barri de les Tres Torres
Realitzar una auditoria dels carrers i voreres del barri, per
detectar tots els pals de fusta existents i que són obstacles per
la circulació de vianants en general i de persones amb mobilitat
reduïda. Amb aquest estudi cal portar a terme un planning d'obres
per part de les companyies serveis.Comissió Seguiment Barri de
les Tres Torres.
Actuació de pacificació dels carrers a l'entorn del mercat de les
Tres Torres, que millori el trànsit de vehicles, i faciliti la
mobilitat dels vianants, creant un entorn més amable i segur en
aquest eix central del barri. Comprèn carrers Vergos, Escoles
Pies, Calatrava, Carranca i Alacant
Crear i millorar els carrils bici, amb més km, amb noves
estacions d’estacionament i reposició de bicicletes, incorporant
bicicletes elèctriques, per salvar la orografia dels carrers
d’aquest barri. Comissió Seguiment Barri de les Tres Torres.
Eliminació del pipi-can existent en la plaça Martí Llauradó, per
crear una nova zona de jocs infantils.
Creació d’un jardí terapèutic a la plaça Manel Corachan, amb
plantes medicinals e informació de les varietats i les propietats
Jardins del Dr. Castelló. Canviar ubicació bancs per millorar el
seu ús.Comissió Seguiment Barri de les Tres Torres.
Estudi de mobilitat a l’espai que compren la Ronda General Mitre/
carrer Buïgas / Clínica Corachan, per possibilitar un millor us
pels vehicles i vianants que circulen per aquesta via. Crear nou
espai d’espera de taxis, possibilitar aparcament per motocicletes
i crear un espai de pas adaptat als vianants.Comissió Seguiment
Barri de les Tres Torres.
Jardins de Winston Churchill. Creació d’un nou espai de jocs
infantils adaptats i aptes per a persones amb diversitat
funcional. Prèviament caldria una adaptació d’aquest espai per
eliminar les barreres arquitectòniques existents en
l’actualitat.Comissió Seguiment Barri de les Tres Torres.
Senyalització d’orientació per els vianants del eix comercial
central del barri, equipaments públics i places i jardins de Les
Tres Torres (Mercat de Les Tres Torres, Biblioteca Clarà, Casa
Sant Felip Neri, Plaça Joaquim Pena, Jardins de Martí Llauradó i
altres destacables.Comissió Seguiment Barri de les Tres Torres.
Promoció i potenciació d’activitats a l’entorn del mercat de Les
Tres Torres com eix comercial al barri, que pugui afavorir el
coneixement i la pràctica del comerç de proximitat i de qualitat
al barri (activitats de festa major, de Nadal i altres de
participació en general). Comissió Seguiment Barri de les Tres
Torres.
Dissenyar campanyes de civisme i de prevenció de conflictes, amb
la programació d’activitat i accions en els diferents espais on
es produeixin problemàtiques, com els animals de companyia o
consum d’alcohol i/o similars.
Concretament caldria planificar activitats en els Jardins del
Camp de Sarrià. Comissió Seguiment Barri de les Tres Torres.
Creació  web que promogui i doni a conèixer a tot el veïnat, les
entitats de qualsevol sector d’activitat que operen en el barri ,
amb informació sobre l’activitat que desenvolupen amb els seus
contactes, per promoure i potenciar la identitat del barri,
possibilitant col•laboracions e inèrcies comunes. Comissió
Seguiment Barri de les Tres Torres.
Els veïns que vivim enfront o al voltant del solar del C.
Farigola 34 "La cantera" tb tenim dret a poder viure tranquils a
les nostres llars i no crec que això sigui possible si aquest
solar es destina a fer ACTIVITATS i ESPECTACLES varis. Actualment
ja tenim experiència de les "activitats" que s'hi fan tot sovint,
i aquest no es el lloc apropiat.
estudiar que locales de propiedad municipal y centros
cívicos,sean gestionados por entidades de la zona,del barrio o
distrito.pagando el ayuntamiento la luz,gas yagua . el teléfono y
otros gastos mantenimiento las entidades ubicadas.pero que no se
conviertan en espacios privatizados por los ocupantes,que den
servicios y otras entidades lo utilicen
estos programas deberían ampliarse a los jóvenes en paro ,con
escasos recursos y sin formación,con riesgo de exclusión
social.estos jóvenes también son nuestro futuro,hay que
desarrollar  más políticas activas de ocupación destinados a
ellos y ellas en todos los barrios de sant martí.
Posar autobusos articulats (amb el doble de capacitat) per
garantir la no-massificació de la línia D20
Els veïns que vivim a la zona límit entre Camp de l'arpa i  Clot
no tenim accés a cap estació de bicing aprop i és necessari
caminar 10 minuts com a mínim per poder accedir a alguna de la
vora. En el mapa  adjuntat observareu que hi ha un buit en la
zona sud del barri de Camp de l'arpa sense motiu. Proposem una
nova a Meridiana-Trinxant o Múrcia.
Reestructurar l'entrada de gent  al camp nou a dones mes amples
con la diagonal
Articular una estratègia entre ensenyament, districte i les
entitats especialitzades per treballar projectes coeducatius als
instituts del districte.
Promoure l'assessorament a AMPAs i associacions de veïns i veïnes
per incorporar la perspectiva de gènere als seus projectes.
Fomentar l'educació per a la prevenció de la violència i
l'empoderament dels col•lectius de dones  en espais
multifuncionals a través de la formació lingüística de mares amb
fills d'entre 0 i 3 anys.
Reconeixement i no criminalització del treball sexual,
visibilitzant el col·lectiu de treballadores sexuals com a part
de la societat i no com a part d'un conflicte.
Crear espais de participació en les diferents comunitats (veïnal,
educativa,...) treballant la voluntarietat per la educació no
masclista.
Equilibrar l'oferta de centres educatius concertats religiosos al
districte respecte a l'oferta de centres educatius públics, i
l'aplicació de plans coeducatius.
Treballar l'urbanisme des d'una perspectiva de gènere i
respectuós de la diversitat (tipus d'espais, mobiliari,
mobilitat, ...)
Canvis en la en la nomenclatura dels carrers per tal d'augmentar
la presència de noms de dones en els noms de carrers del
districte.
Fomentar el comerç de proximitat i buscar una manera de regular
els preus perquè són molt elevats i són un element clau en
l'empobriment i la feminització de la pobresa.
L'Ajuntament de Barcelona ha de ser un exemple i referent en l'ús
de llenguatge no sexista i inclusiu.
La Guàridia Urbana ha de tornar a ser una policia local de
proximitat
Millorar els serveis públics municipals d'atenció a les persones
responent a les necessitats i no a imposicions.
Crear espais segurs per a dones en situació de violència
masclista i crear un PIAD a cada barri del districte.
Desenvolupar campanyes de sensibilització contra el masclisme més
enllà dels dies commemoratius, com poden ser el 8 de març, el 25
de novembre,...
Crear i promoure un servei de consultoria de perspectiva de
gènere, LGTBI, diversitat cultural,... i coeducació per a
entitats i associacions.
Donar suport a les cooperatives d'usuàries de Serveis d'Atenció a
Domicili i territorialitzar-ne el servei.
Fomentar un servei de canguratge amb el suport de l'Ajuntament.
Treballar l'autodefensa de les dones a través de formacions,
tallers...
Realitzar un estudi dels punts negres per a dones als carrers del
districte de Ciutat Vella
Obrir els patis de les escoles i dels instituts per recuperar
l'espai públic per a les dones ja que als patis s'hi podrien
realitzar algunes de les activitats esportives i d'oci que ara es
fan a l'espai públic.
L'espai públic ha de ser un espai net i còmode per a les dones.
Regulació mes estricta pel transit peatonal i la circulació de
les bicis
Reconèixer les activitats laborals no reconegudes i
invisibilitzades, donant suport a les iniciatives com el servei
domèstic, el treball sexual o de cures i cuidadores.
Des de casa veig la cuantitat d accidents que es donen amb molta
frecuencia entre la cruïlla del carrer de l art amb ronda
guinardo.
Es posible evitar-los cambiant el temps dels semafors? Es pot fer
algo al respecte? Hi ha accidents amb una frecuencia aproximada
de dos mesos...  Podem salvar vidas si hi posem solucio.
En païssos com Holanda o Suiza, les persones amb movilitat
reduïda amb cadira de rodes porten banderins com les bicicletes
de nens per poder ser mes visibles a l'hora de creuar els passos
de vianants.

Veure la noticia a:
http://www.ccma.cat/324/mor-una-dona-amb-cadira-de-rodes-atropellada-per-un-camio-bolquet-al-carrer-pau-claris-de-barcelona/no
La Ronda de Sant Antoni porta anys tallada al trànsit sense que
s'hagi produit cap problema de circulació i per tant proposo que,
un cop recstaurat el Mercat, es reurbanitzi aquest espai sense
circulació de vehicles, si més no, en el tram fins a la plaça del
Pes de la Palla, amb la que formaria un gran conjunt urbà.
Creo que  ayudaría a fomentar el uso de la bicicleta si parte de
la flota estuviera equipada con sillas para niños.
Des de fa uns anys és cada cop més i més comú tenie molésties
relacionades amb les terraces de bars i restaurants. En molts
casos representa que els nens  no poden dormir fins la una de
matinada. Horari hauria de ser fins les 9 entre setmana i fins
les 11, els caps de setmana
Ja fa molt de temps que les obres  fan frontera entre els barris
de Sant Andreu i Sant Martí. Siusplau negocieu més amb el govern
o amb la Generalitat però és que en realitat avergonyeix saber
que aquí a Catalunya es trigui tant de temps per construir una
estació de trens. Almenys podríeu reformar la de Sants o
promocionar més l'estació de França.
Segons necessitats veïnals: habitatges de lloguer social,
residència de gent gran, allotjaments de transició lligats a
cicles de vida discontinus, Espai Jove, PIAD...
Data de 1864. És un dels 3 edificis d’habitatges més antic que
conservem dels primers moments de l'Eixample.
Para mejorar la movilidad de personas mayores y gente con
carritos, que quieren acceder al centro civico, parroquia y unico
supermercado de la zona, todo ello situado en la C/Arenys.
El Mercat com a agent dinamitzador del comerç del barri,
potenciant els productes de proximitat, ecològics i la diversitat
de l'oferta per evitar la sobre pressió que implicaria un mercat
pensat per al turisme gastronòmic i patrimonial.
Per aconseguir la sostenibilitat comercial diversa i equilibrada
cal estar amatents a l'increment d'establiments de pública
concurrència i, si escau, regular-los elaborant un Pla d'usos.
(Sant Antoni és el 3r barri dels 73 de la ciutat amb nombre de
bars)
Convertir l'espai en un passeig amb verd que faci de nexe d'unió
comunitari entre els barris del Raval i Sant Antoni mitjançant un
procés participatiu veïnal.
Donada la manca d'espais verds i comunitaris del barri cal
elaborar el Pla Integral Mistral que potenciï l'ús públic de
l'avinguda en front de l'ús comercial i privatiu (revisar
l'ordenació específica de terrasses de Mistral que incrementa el
nombre de terrasses actuals)
Planificar cooperativament amb el veïnat la transformació en vies
verdes del carrer Tamarit que enllaça l'Av Mistral amb la Ronda i
del carrer Borrell entre la Gran Via i el Paral·lel. Per així
corregir la manca d'espai verd al barri (no arriba a un pam per
habitant)
Estudiar des de la cooperació entre veïnat i ajuntament la
reurbanitzar aquestes zones per facilitar usos veïnals (zones de
joc i esbarjo, espais per activitats culturals de carrer, espais
verd...). Rectificar per aconseguir una millora substancial és
una bona inversió
Establir cartelleres i altres elements per a difusió de les
activitats de les associacions i col·lectius a l'espai públic
tant en edificis públics com places i carrers.
Promoure la participació veïnal i associativa mitjançant la
gestió dels interiors d'illa com a hort urbà, espai comunitari,
espai educatiu no formal per a infants i joves...
Promoure l'elaboració del Pla de Barri "anys 20" per aconseguir
un barri integrador, equilibrat i amb cohesió social des de la
iniciativa veïnal amb processos de cooperació entre el veïnat i
l'ajuntament
Per una nova governança dels barris que potenciï la democràcia
participativa i directa, cal donar un un pes polític als consells
de barri. L'aprovació, seguiment i control del Pla estratègic de
barri elaborar cooperativament i el control de l'implementació
del PAM i PAD al barri poden ser un bon dispositiu.
Reconèixer i facilitar la feina de les iniciatives de control
popular, com els observatoris ciutadans contra la corrupció, per
la transparència i el bon govern i promoure un consell ciutadà
que auditi les actuacions del districte.
las grandes ciudades tiene una fiesta mayor importante.en
barcelona tenemos las fiestas de la merced,cada año se van
descentralizando más los actos, hay que dar un impulso más y en
cada distrito de la ciudad deben celebrarse un acto o actuaciones
importantes,descentralizar y participar la ciudadanía de l sienta
como suyas   ylos/a svisitantes
Crear cursos online per a mamàs/papàs que han decidit quedar-se a
casa a cuidar dels seus fills de 0 a 3 anys, la majoria són
presencials pel que estem exclosos d'aquest benefici. Cursos de
Barcelona Activa que siguin online o especials per a mamàs/papàs
que puguin anar amb els seus bebès.
Crear una ajuda econòmica per a mares/pares que decideixen
quedar-se a casa a cuidar dels seus fills de 0 a 3 anys o crear
treballs online o socials que puguem realitzar les mamàs/papás en
aquesta situació per tenir una remuneració.
L'Estrella de la Mort (veure foto http://bit.ly/1MgRlVd) és
ficció en aquests moments però no té perquè ser-ho en el futur.
La ciutat de Barcelona és un referent a nivell mundial, un
projecte d'aquesta natura mostraria arreu l'esperit emprenedor i
d'autosuperació de la ciutat a més de crear llocs de treball
altament qualificats a la ciutat.
Entre el Peu del Funicular i el Carrer del General Vives n'hi dos
escoles concertades (Primària-Secundària-Batxillerat), una escola
pública (Primària) i un Centre d'Educació Especial. Els vehicles
que entren a Barcelona per aquesta via, de nomès un carril per
sentit i envoltada d'escoles, superen els 10.000 diaris.
Contaminació, soroll i perill!
Mejorar el mantenimiento de las pistas de basquet (suelo, aros de
las canastas, limpieza, etc.).
Reubicar el mobiliario urbano cercano a las pistas para que dé a
poyo a las actividades deportivas que se realizan (a ser posible,
gradas), así como habilitar un espacio dónde poder dejar las
chaquetas mientras se practica deporte.
Habilitar baños públicos.
Reordenar els usos i els espais per tal de millorar la
coordinació entre els diferents col·lectius que practiquen esport
al Parc, així com també poder amortitzar més els espais existents
i millorar la imatge del Parc. Es relaciona també amb una millora
de la imatge del Parc per tal d'eliminar aquesta imatge actual
que és un Parc perillós.
Taula de coordinació on poder trobar-se, coordinar activitats i
espais, gestinar-se, ajudar-se, compartir materials i/o serveis,
poder tenir un espai on guardar material, compartir les seves
xarxes socials per a millorar la difusió i convocatòria a les
seves activitats, etc.
Abans hi havia una persona referent al parc (com una espècie de
"sereno") que procurava pel bé del Parc i fèia de contacte entre
les entitats esportives i els ens públics. Seria bo recuperar una
figura similar, per tal de millorar la imatge del Parc i també
per a que la coordinació i resolució de problemes sigui més
ràpida i eficaç.
Hace tiempo que se utiliza el espacio que hay en frente de la
entrada del punto multimedia para practicar volei los miércoles y
viernes, pero es un espacio que no está destinado a esto. Hace
falta adaptar un espacio del Parque dónde poder practicar volei
al al aire libre y esté adaptado a tal fin.
lo más lógico y conveniente es que la unión de las dos líneas de
tranvías se haga por la Avda, de la Diagonal. La alcaldesa y  su
equipo han encargado un proyecto que debe estar en varios meses
para estudiar su viabilidad,según dice la prensa ya les han
presentado  varios proyectos, la ciudadanía y restos de las
formaciones políticas municipales de
otra de las decisiones impostergable es la que atañe a can
vies,símbolo para los antisistemas,que también apoyaron a la
actual alcaldesa, un asunto muy delicado para nuestra ciudad,  no
es plan que la reforma del lado mar del cajón de sants esté en
suspenso por una finca, para más inri pública,se les de un local
alternativo autogestionado,sin ayuda
También deberían empezar de una vez por todas las obras en el
escacharrado eje de Pere IV( defendidas por parte de algunas
asociaciones  de las asociaciones de vecinos y entidades que
hicieron campaña por la actual alcaldesa.
más tarde o temprano habrá que afrontar en esta legislatura,
hacer más carriles bicis y normativa, hay que terminar el plazo
de vista gorda dado a los ciclistas para circular por las aceras
de menos de cinco metros de ancho, esto es prácticamente en
todas las de la ciudad.
Se acaba de aprobar una ordenanza municipal que en junio'16
cerrará, con valla, 1.200m2 de playa (platja de Llevant) para el
uso "exclusivo de perros" (con duchas, papeleras y bebederos
especiales). El coste es de 60.000€+28.000€ de mantenimiento
anual.
Si respetamos demasiado a los animales podemos incluso
humanizarlos contra las personas!
Al carrer Bailén cantonada amb c/ Sant Antoni Mª Claret, a
l´alçada del nº 224, considerem desde l´Associació de comerciants
del carrer Bailén, crear un pas de peatons.
Reduir a més del 50% la contaminació. En una primera iteració
prohibiria la circulació de motocicletes amb combustió fins a
125cc; també la circulació de cotxes dièsels de més de 10 anys a
excepció de camions o taxis i limitaria l'ús de cotxes al 50%
alternant dia sí dia no matrícules senars i parells. Reducció
preus TMB per incitar el seu ús.
Volem que obrin el pati de l'escola Torrent d'En Melis els
diumenges al matí perquè els nostres fills tinguin un lloc per
jugar amb altres nens, ja que van tancar fa 3 anys i era l'única
escola del barri oberta els diumenges. A canvi van obrir una
escola més lluny en la que no hi va ningú. Volem almenys una
escola oberta al barri per als nens.
Hem de donar més temps a les persones amb discapacitat i a la
gent gran per creuar els vials amples com el Pg. Colom,
Meridiana, Aragó i la Diagonal. No pot ser que la gent no pugui
creuar aquestes avingudes perquè no caminen prou ràpidament degut
a l'edat o perquè circulen en cadira de rodes.  Els semàfors
haurien de dur un cronòmetre.
Per tal de potenciar la inscripció de persones migrades a
entitats de lleure, es podrien establir convenis o mesures per
afavorir aquet tipus d'entitat davant d'altres que no incorporin
diversitat de col·lectius. Aquesta proposta es pensa sobretot per
a les entitats de lleure per joves.
Sovint és dificil trobar representativitat de col·lectius
nouvinguts a les entitats de cultura popular catalana (esplai,
cau, castellers, etc). Caldria crear sinèrgies i espais
d'interacció per acostar aquest tipus d'entitats a les cultures
nouvingudes.
la mayoria de los ciudadanos que viven y trabajan en  la ciudad
solo pueden disfrutar de los museos en los dias festivos cuando
normalmente esten cerrados o cierran por la tarde, es una pena no
poder acudir!
Els recursos econòmics disponibles són escassos i cal amortitzar
al màxim les infraestructures ja disponibles. Un mapa dels espais
disponibles per a les entitats de la ciutat facilitaria
l'amortització i coordinació dels recursos disponibles per tal de
compartir espais entre  les entiats.
Actualment al Districte es dóna una concentració de l'alumnat
nouvingut a determinats centres, amb diferencies molt acosades
entre els centres. Per tal d'equilibrar aquestes proporcions,
caldria que l'Oficina de Matriculació regulés la inscripció i
equilibrés la proporció d'alumnes per evitar ràtios tant
desequilibrades.
On són les persones nouvingudes a la Festa Major? Per què no
participen? Cal obrir i potenciar la participació de tots els
col·lectius presents al Districte, convidar-los i incentivar la
seva participació.
Actualment es segueixen donant casos d'exclusió al dret a la
sanitat. Cal fer formació a TOT el personal sanitari per tal de
solucionar-ho.
Cal preveure l'acollida de refugiats a la ciutat, treballar
conjuntament amb la Generalitat i establir mesures per:
- L'acollida (allotjament, acompanyament, llengua, etc.)
- La sensibilització (centres educatius i ciutadania en general)
Crear un autobús  de barri, i estudiar el recorregut més idoni
que enllaci la zona del Turó Park amb el Cap de Referència.
Comissió de Seguiment de Sant Gervasi-Galvany.
Casals de Barri a la zona de Turó Park i a Galvany, entre plaça
Molina i la Travessera Gràcia. Estudiar la possibilitat de fer-ho
a la Clínica Ripoll o a Can Farré. Comissió de Seguiment de Sant
Gervasi-Galvany
Millorar el casal de gent gran de Sant Ildefons. Comissió de
Seguiment de Sant Gervasi-Galvany.
Estudiar la possiblitat d'ubicar-la a la finca Muñoz y Ramonet.
Comissió de Seguiment de Sant Gervasi-Galvany.
Millorar els parcs a través de la conservació, i instal.lar-hi
aquelles estructures lúdic-recreatives i esportives adreçades als
infants i a la gent gran
Remodelar el c/ Balmes (entre plaça Molina i la plaça J.
Folguera-J.F.Kennedy). El tram entre la pl. Molina i Mitre
correspon al barri de Galvany, la resta pertany al barri de la
Bonanova
Remodelar la part central de l'avinguda. Comissió de Seguiment de
Sant Gervasi-Galvany.
Realitzar campanyes de sensibilització per tal de millorar el
civisme ciutadà
Elaboració del projecte de millora de la plaça Adrià i entorns.
Comissió de Seguiment de Sant Gervasi-Galvany.
Mesures per promocionar l'associacionisme comercial, el comerç
sostenible i de proximitat
Estudi i valoració per la remodelació dels carrers Lincoln i
Julián Romea. Comissió de Seguiment de Sant Gervasi-Galvany.
Estudi, i si procedeix, millora del tram de la Via Augusta, entre
la plaça Gal.la Placídia i el c/ Sèneca (aquest tram pertany
també al districte de Gràcia).Comissió de Seguiment de Sant
Gervasi-Galvany.
Arranjament de les voreres dels c/ Bori i Fontestà, Beethoven i
Ganduxer, el tram de l'avinguda Diagonal i el c/ Bori i Fontestà
Repensar i millorar la recollida de les escombraries, així com la
selectiva comercial. Comissió de Seguiment de Sant
Gervasi-Galvany.
Afavorir la coordinació de les entitats del barri de Sant
Gervasi-Galvany i promoure les seves activitats. Comissió de
Seguiment de Sant Gervasi-Galvany.
Habitatge assequible al barri per tothom i evitar que els veïns
marxin
Permeabilitzar Barcelona permetent q el veïnat d’altres barris
vingui a viure a Sarrià
Construcció de pisos de protecció oficial per joves i gent gran
Promoció habitatge social en format cooperatiu.
Ajuts per rehabilitació, adequar a mobilitat reduïda i rehab
energetica
'-Promoure la masoveria urbana: ajuntar persones amb dificultats
d’accés a l’habitatge, amb cases que necessiten reformes o
manteniment La
masoveria urbana trasllada aquest antic sistema d’intercanvi al
present i a les ciutats.
-Necessitem un llistat de cases no utilitzades i promoció de la
seva
rehabilitació pels objectius anteriors
'- Necessitem una llista d’edificis amb valor històric i el seu
estat de conservació
- Obrir una consulta per detectar tots els edifcis
Plataforma única amb trànsit no restringit amb mesures
dissausòries en tot el tram
(Reina Elisenda­General Vives)
Que el Districte projecti un primer planejament urbanístic
d’acord amb la tipologia i usos
esmentats
Que el pre­projecte cofeccionat pel Districte es presenti a les 2
associacions i
aquestes continuar la tasca d’acció participativa
Revisar senyalitzacio cruilles  i controls de velocitat als
vehicles de baixada cap el  Pg. Maragall , i ara a Teodor
Llorente cap a Navas .Els vehicles s embalen .
La excesiva altura de los edificios molesta a los vecinos que
viven cerca de alguno de estos edificios. Limita la entrada de
luz natural en las casas y calles cercanas. Los edificios con
altura considerable cerca del litoral hacen un efecto barrera
entre la ciudad y el mar.
La ciutat està bastant bruta en general: les voreres, les
persianes dels comerços, els contenidors etc són bruts.
Pla global per a millorar la netedat de la ciutat:
Incrementar els serveis de neteja (més neteja amb aigua a pressió
p.e.)
Campanyes de concienciació i educació dels ciutadans
Ajudes per a mantenir netes les persianes dels comerços
Prou cotxes perduts per l'ínterior dels carrers al voltant del
nou Hospital.  Indicacions clares ,Senyalitzacio de Parkings
La linia 192 no s utilitza perque el seu pas es de 30 min.
Creacio de una linia  (V23) Horta - Pg maragall - V. Montserrat -
Cartagena -Hosp Sant Pau - S Quinti - Pare Claret - Dos de Maig -
Glories - Mar Bella  i  viceversa  La conexio vertical en aquest
eix es inexistent forçant a uns recorreguts molt llargs quan en
realitat estan en linia recta.
El passatge Llívia hauria de ser peatonalitzat. És l'únic carrer
pla del barri, amb  comerç encara, que comunica el mercat amb la
pl Guinardó i Verge de Montserrat. Caldria, però, canviar la
direcció del transit de Vinyals per alliberar el passatge Llívia,
ja que és l'únic eix dels set que creuen Art i Rambla Muntanya en
direcció Llobregat.
La Barcelona “oberta al mar” interposa una barrera injustificable
entre Badalona i El Prat. Cal que ciclistes i vianants puguin
recórrer el front marítim sense impediments. Una passarel.la que
sobrevoli el port i connexions amb els corredors verds del Besòs
i el Llobregat. Una via equitativa i sostenible que obri l’accés
a un lloc primordial.
Cal crear una zona de reducció de la velocitat de menys de 30
Km/h al carrer Freser, ben senyalitzat a partir del carrer
Independència. Ja que arriben dos carrils que venen del carrer
Freser amb Rosselló, i es converteix en dos carrils sense marques
vials i estrets a partir del carrer Independència.
Que a la primera visió a on surten de manera resumida les
propostes, no surti exclusivament els apoyos/recolzaments sino
també el número d'opinions en contra. Que es pugui picar amb la
mateixa accessibilitat "en contra" (sense haver d'entrar-hi) que
"a favor" (que es pot marcar a la visió inicial de resum). No
fer-ho així, sesga la resposta.
las situación y el tejido laboral,industrial,económico,social de
la ciudad de barcelona debido a la globalización y las nuevas
tectonologias está cambiando,más industria con tecnología y más
servicios,hay que revitalizar y actualizar las políticas de
ocupación de barcelona activa e impulsar y repensar el papel del
22@ para captar nuevas empresas
la actual situación nos lleva a hacer frente a que desaparezca la
pobreza energética,desarrollar políticas activas para erradicar
en barraquismo vertical de nuestros barrios,acabar con el
aluminosis de las viviendas y deficiencias
estructurales,incrementar  la ayuda y soporte a las personas en
riesgo de ser desalojadas de sus viviendas,
Barcelona hauria d'adaptar l'horari GMT (Greenwich Mean Time),
ens pertoca geogràficament i acabaríem amb l'absurda decisió
presa per Franco l'any 1940. No caldria canviar l'hora mai més.
Prou d'avançar i endarrerir els rellotges!
em dic alba i pertanyo a l'associació emília. ens han format per
treballar com pacients experts, cobro una pensió no contributiva
i no puc fer cap acompanyament ni promoció i prevenció sobre
salut mental retribuida. proposo que això no passi, com han
conseguit els anglesos. ells i altres països  poden cobrar.
Que el Ajuntament haga fuerza para que la flota de autobuses
"NitBus" sean más ecológicos y menos ruidosos (híbridos y
eléctricos).
Una festa major de sants amb menys carrers tallats, menys alcohol
barato i més activitats unitàries,menys privatització dels espais
públics per a actes per cuatre veïns i borratxos de tota la
ciutat, més cercaviles i accions de cert nivell cultural que
aportin algun benefici a totos els veïns.
Quan es va fer la reforma de la Plaça Comerç no es va tenir en
compte el fluxe de gent que va del carrer gran fins plaça orfila,
on hi ha els arbres i ELS BANCS que fan de barrera. S'ha de
remodelar la plaça o treure aquests bancs.
Pas del bus de barri pel tram superior de Major de Sarrià (a
partir Ramon Miquel Planes)
Pas de la Línia 66 per Via Augusta i recuperar la parada del IQS
Tenir en compte en la regulació la compatibilitat amb els horaris
d’entrada i sortida a les escoles.
Es proposa facilitar l’ús d’aparcament per a veïns en edificis
públics i places en via pública.
Instal·lació de bancs, on sigui possible segons l’espai
disponible
Es prioritza la plantació d’arbres sobre la instal·lació de
jardineres, que s’haurien de col·locar sense obstaculitzar o
buscar altres alternatives, com per exemple, jardineres penjades
de l’enllumenat. Es demana no eliminar l’arbrat existent.
S’entén modernitzar per millorar el consum d’energia,el color de
la llum,etc. Es considera important que el disseny de les
lluminàries tingui en compte el caràcter patrimonial del carrer.
Es proposa estudiar amb els propietaris la possibilitat
d’instal·lar l’enllumenat en façana per a evitar més obstacles
per al vianant.
Quan es van urbanitzar les voreres de la Diagonal costat Mar
entre la plaça Francesc Macià y el carrer Entença fa més de 50
anys es van situar al mig de les voreres uns parterres. D'ença
que va obrir el centre comercial de L'Illa aquests parterres
dificulten molt la circulació de peatons, per la qual cosa
proposo la seva eliminació.
Després de tants anys de funcionament de la recollida selectiva
de residus, no és admissible que alguns ciutadans seguexin sense
separar el residus. Ha arribat el moment d'incoporar a les
ordenaces municipals l'obligació de separació de deixalles,
establint multes per aquells ciutadans que llencin residus
reciclables al contenidor de rebuig.
Crear una plataforma de connexió entre joves que necessiten
habitatge i gent gran que vol compartir-ho
Detectar malnutrició en la gent gran i augmentar el recursos
destinats a intervencions sobre aquest aspecte de la pobresa.
Donar a conèixer els ajuts que hi ha en transport per
facilitar-ne l'accés a persones que poden ser-ne beneficiàries.
Fer reso dels debats als diaris del barri per incrementar la
difusió dels espais de participació i creació de propostes.
Articular una xarxa de voluntaris per a acompanyar a sortir al
carrer a la Gent Gran (Com el projecte: Baixem al carrer) i
promoure-hi la participació dels joves aturats del districte.
Als convenis no està prevista aquesta possibilitat, ni tampoc és
possible incloure-ho als pressupostos de l'equipament. Es demana
que es reflexioni conjuntament, teixit associatiu, ens gestors i
administració, en com fer front a les possibles indemnitzacions
si s'ha de fer fora algú.
La durada pot generar incertesa en el funcionament de l'entitat
concessionària de l'equipament, sobretot en el terreny laboral.
Promoure l'habitatge tutelat de gent gran al districte de
Sarrià-Sant Gervasi
L'AVV de Congrés i els Indians podrà ser l'encarregada de
gestionar-lo, atès que ja ho feia anteriorment, però té el repte
de fer-ho des de la gestió cívica. Es vol que sigui un equipament
obert al barri, però sense infrautilitzar-lo, que també serveixi
per aportar activitats atractives al barri.
Promoure habitatge social al districte de Sarrià-Sant Gervasi
En aquest sentit, el debat gira al voltant de com s'ha de
formular el projecte, el model i en funció d'aquests, els usos.
Com tenir eines des de les entitats per afrontar un repte que pot
afectar les seves dinàmiques i activitats internes.
Donar a conèixer els Serveis Socials i les Entitats Socials
mitjançant els diferents actes que es realitzen a l'AVV i altres
Es comenta la formació existent a Torre Jussana però pel que
comenten alguns participants hi ha problemes amb els horaris, que
no són massa associatius.
Aquesta hauria de ser una de les funcions principals d'aquests
espais. Juntament amb fer xarxa entre entitats i tot amb el
suport necessari de l'administració municipal.
No crear processos de gestió cívica artificials, han de quedar
clar els límits.
Cal deixar clars els drets i els deures de cadascuna de les
parts.