darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Per acostar-se més als joves i donar-los alternatives d’oci s’ha
de potenciar l’educació en el lleure
Vil.la Urània és un equipament molt valorat però la gent
identifica que és Gràcia.
Treballar amb perspectiva estratègica en l'àmbit de la salut
mental fomentant l'existència de pisos tutelats,
Extendre a tots els hospitals públics de l'Eixample i de la
ciutat la separació física entre el sector públic i el sector
privat.

Prioritzar el sector públic, en especial en el que es refereix a
cessió dels terrenys. Cal realitzar aquesta separació també per
exemple, en el cas de l’Hospital universitari Sagrat Cor
Es demana compromís municipal per a tractar la salut
comunitària de l’Eixample, que no és un barri prioritzat, però
els i les professionals que hi treballen s’estan trobant amb
moltes mancances.
No fa falta que arribi al Fòrum, però cal un bus que faci un
recorregut per l’Esquerra de l’Eixample que permeti als i les
usuàries arribar als centres de salut específics.
(Vinculada a proposta PAD)

La mitjana d’edat de l’Eixample és molt elevada, cada vegada
més. Es considera que els barris no estan preparats per atendre
adequadament tota la demanda. Aquesta revisió aniria de la mà
de l’aplicació a tots els barris del projecte de prevenció de
l’exclusió i l’aïllament de la gent gran (projecte pilot Sant
Antoni)
Adaptar en casals de gent gran, centres cívics, mercats, etc.
allà on la gent (especialment gent gran) pugui demanar cita i
realitzar tràmits mèdics senzills (mirar història clínica, etc.)
amb una persona de referència del centre que pugui resoldre
dubtes i donar suport puntual.

Crear un aplicació per a demanar cita prèvia també a través de
tauletes del projecte Vincles.
Aquesta actuació genera un gran consens. Així mateix, es recullen
algunes aportacions i matisos:

Es considera que a l'hora d'impulsar els Punts Liles des de
l'ajuntament, cal tenir molt en compte les entitats i tota la
feina que fan des de fa anys en aquest àmbit.

Realitzar formacions en perspectiva de gènere antimasclista a
entitats que realitzin actuacions al carrer, festes i actes
populars,...

Com a reforç de la tasca dels Punts Liles, es considera que és
imprescindible realitzar aquestes formacions des de l'ajuntament.

Oferir també formacions lingüístiques o de reforç idiomàtic a
persones que atenen als Punts Liles, per tal de poder arribar
també a aquelles persones estrangeres que no entenguin català o
castellà.

Cal tenir molta cura també de reforçar amb cartelleria els
diferents espais de les festes, a més d’instal·lar els Punts
Liles: barres, lavabos, etc.

Cal demanar i recalcar també que les agents de Mossos d’Esquadra
que atenguin als Punts Liles siguin dones i no pas homes.
Hi ha consens respecte la necessitat d’educar en la
normalització de la diversitat i en la dificultat de fer-ho. Es
comenta que en el programa “Escoles per la diversitat” el
contingut és elegible. Com a mesures concretes, es proposa
insistir en:

Formació per professorat de prevenció de violències masclistes i
LGTBIfòbia dels centres escolars de l'Eixample.

Crear campanyes visuals acompanyades de la formació al
professorat per satisfer la necessitat d’educar en la
normalització de la diversitat, tenint en compte la seva
complexitat.

Incloure en el programa també les Escoles d’Adults i els Centres
de Normalització lingüística
Es considera un bon material i que s'ha d'anar més enllà de la
difusió. Es proposa utilitzar la guia desaprenent com a material
complementari a formacions i extrendre-la també a professionals
de la salut

Es proposa també treballar de manera profunda amb les famílies,
el professorat de les escoles de primària, monitors i monitores
de menjador, i tots aquells agents que participen en la
socialització dels i les alumnes de primària.
Per tal que aquest centre estigui obert al barri, cal que
funcioni com un equipament de proximitat i alhora que pugui
influir en la programació de centres cívics i activitats del
seu voltant. Promoure que els i les treballadores coneguin
protocols per poder resoldre dubtes sobre els usos dels espais o
afrontar situacions de discriminació.
Revisar els criteris de selecció de les empreses (i del seu
personal) subcontractades per a gestionar els patis oberts de les
escoles. Cal posar especial èmfasi en afavorir que les persones
que han de dinamitzar aquests espais no perpetuïn rols
desigualitaris a través del joc.

Es proposa eliminar o reduir les línies que marquen els camps de
futbol als patis, per evitar que aquells esports masculinitzats
delimitin la quasi totalitat de l’espai i en determinin el seu
ús.

Cal treballar per dotar de totes les eines necessàries per a
què qui dinamitzi aquests espais apliqui una perspectiva de
gènere.
Promoure i subvencionar corals de Calàbria 66, Teatre La
Dona...
Portar al carrer l’acció de sensibilització que es fa al PIAD,
per tal de fer arribar la informació a tothom

Es considera que moltes dones no coneixen l’existència d’aquest
recurs i la tasca que realitza, en especial cal fer un reforç de
difusió amb alguns col·lectius de dones migrades.

Es comenta que una bona manera de promoure un major coneixement
de la tasca és vincular de manera ferma el PIAD amb els Plans de
Desenvolupament Comunitari, ja que les tècniques referents tenen
un alt grau de confiança amb els diferents col·lectius.
Es valora com una actuació no suficient però necessària per
tal d’evitar la normalització d’actituds i agressions masclistes
en serveis, espais i equipaments públics del districte i de la
ciutat en general.
Cal una campanya profunda i exhaustiva de sensibilització sobre
les necessitats de les persones amb diversitat funcional
(sensorial, física, intel·lectual)
Implementar la zona 30 a tota la xarxa, incloent tota la xarxa
bàsica
Es demana que entre els espais que es contemplin estigui l’Escola
Auró i l’Escola Maragall
Es proposa ampliar amb la pacificació dels carrers (dintre del
marc del projecte camí-Amic). I que tinguin com a criteri
priorització de vianants
Es considera que els que ja hi ha no són suficients, no
absorbeixen l’enorme necessitat de combatre la solitud no volguda
de la gent gran del barri i del districte.
Establir o reservar en cada xamfrà de carrers de gran circulació
de vehicles, com ara la Gran Via, un espai per l’accés de
vehicles especials.
Es considera que la xarxa de Casals Infantils cal millorar-la
però també la d’espais juvenils i alhora ampliar les
coordinacions entre uns i altres, ja que si no, es considera que
els i les joves amb diversitat funcional es queden un cert
període en un buit d’atenció i espais de lleure inclusiu.
Carril bici a tots els carrers de l’Eixample – prioritari en els
carrers Mallorca, Aragó, Entença i València
Necessitat d’augmentar el verd a totes les vies (especialment en
espais escolars). Ajardinar
Guanyar algun interior d’illa (hi ha vàries “17-6” que cal
aprofitar)
Reformes al Parc de Joan Miró amb una mirada de seguretat.
Dotar en els solars d’espais esportius pel barri i per les
entitats.
Habilitar el Panòptic de la Model per assajos de la Colla
Castellera
Impulsar el Llibre Blanc de la realitat de la prostitució i
violències al barri
Creació de Comissió de Mediació de Sorolls de les escoles.
Modificar la normativa
Campanyes de sensibilització per als homes sobre violència de
gènere, ampliant la proposta ja existent en el PIAD.
Específicament es creu que s’ha d’impulsar formació i informació
als joves
Promoure la coordinació i l'acció conjunta en l'àmbit de la gent
gran i l'envelliment saludable
Promoure a través de tallers el benestar i la salut de la gent
gran del districte
Promoure l'envelliment saludable de la gent gran a través
d'accions per exercitar la ment i el cos.
Més freqüència dels transports especialment l’autobús, i amb
recorreguts més llargs. Hi ha diferents barris que tenen mala
comunicació a través de la xarxa de transports públics amb el
centre de Sarrià i específicament amb el CAP (Via Augusta). Es
lamenta que les persones residents a Les Planes i Vallvidrera
sovint perden tot el dia per anar a fer tràmits o visites
mèdiques a Sarrià. Es proposa que tant els barris de muntanya
(Vallvidrera-Tibidabo-Les Planes) com El Farró i Sant Gervasi,
tinguin un bus que faci un itinerari específic per a la gent que
ha d'acudir a les visites mèdiques (CAP Sarrià) o bé realitzar
tràmits al districte.

Existeix una iniciativa ciutadana que proposa un bus que faci un
itinerari mèdic, que passi també per les residències i centres de
gent gran del districte.
Treballar la promoció de la salut integral amb el col·lectiu de
joves qüestions de salut com ara temes de sexualitat, bullying,
addiccions,...
No existeixen centres de dia ni residències públiques a
Vallvidrera ni a la Les Planes.
Es considera que es pot fer una aplicació per a posar en contacte
a persones voluntàries i persones amb necessitats específiques
d’acompanyament amb possibilitat de sol·licitar perfils concrets.

Aquesta proposta no gaudeix de consens, ja que algunes persones
participants consideren que els perfils requerits per a certes
persones dependents requereixen d’un perfil més tècnic i
professionalitzat que no pot satisfer una persona voluntària.
Hi ha una paret apuntalada des de fa molt temps, es considera un
perill pels veïns i les veïnes, ja que cada vegada està pitjor
És un edifici buit que es podria fer servir per construir un
equipament pel barri: proposen un espai polivalent on puguin
haver-hi gent gran, jove i infants (Escola bressol, casal de la
gent gran i casal popular)
(Vinculada a proposta PAD 6.1)

Decidir què es farà amb l’edifici: si no és patrimoni a
conservar, que s’enderroqui i aprofitar l’espai per construir un
equipament o pistes per a joves i per tal de poder fer esport.
Plantegen que al barri hi ha molt pocs espais on es pugui fer
esport i jugar a pilota
(Vinculada a proposta PAD 3.5 i 6.1)

Recuperar l’espai que hi ha al voltant del Mercat de Galvany, per
exemple es proposa tirar a terra alguna de les parets que
l’envolta, per fer-lo més alegre, així com pacificar un dels
carrers que l’envolta (amb la idea de la superilla que s’ha fet
al Mercat de Sant Antoni).
Reclamen que es posi un mini bus que circuli pel barri per
connectar Farró i Galvany amb el CAP Sarrià, especialment
(Vinculada a proposta PAD 6.1)

És un espai històric i desaprofitat, es proposa fer un procés
participatiu entre els veïns i veïnes per determinar quin ús se
li ha de donar.
En general es considera que hi ha poc espai per esbarjo i joc de
nens i nenes i que llavors acaben jugant a pilota en espais que
no són adequats. I fer-ne que estiguin adaptats per a infants amb
mobilitat reduïda, almenys un a cada barri
Disminució del transit de vehicles facilitant el descens de
vehicles per Escoles Pies i alta Gironella. Fer millores
necessàries al túnel de Sarrià per eliminar vibracions als
habitatges. Fer carril bici a tota la Via Augusta. Tornar a
plantar gespa i reposar l’arbrat.
Els veïns i veïnes de Vallvidrera consideren que el barri està
molt mal comunicat amb la resta del districte i la ciutat.
Avançar amb les instal·lacions i la posada en funcionament de les
parades de la línia 9 al districte de Sarrià-Sant Gervasi
Actuacions urbanístiques de barri (PAD) - Arranjament i
reurbanització de carrers per a la millora de la mobilitat, la
seguretat i l'accessibilitat.
Senyalització per evitar que, malgrat que està prohibit, els
camions grans que surten dels túnels de Vallvidrera a les Planes
, pugin per la carreta estreta de Sant Cugat a Vallvidrera.

Actuacions urbanístiques de barri (PAD) - Arranjament i
reurbanització de carrers per a la millora de la mobilitat, la
seguretat i l'accessibilitat.
Actuacions urbanístiques de barri (PAD) - Arranjament i
reurbanització de carrers per a la millora de la mobilitat, la
seguretat i l'accessibilitat
Actuacions urbanístiques de barri (PAD) - Arranjament i
reurbanització de carrers per a la millora de la mobilitat, la
seguretat i l'accessibilitat.

-Urbanització del carrer Romaninar

-Re-urbanització del carrer Pelfort

-Voreres i paviments dels carrers Ginestera, camí vell Santa Creu
Olorda , carrer del Mont d’Orsà

-Soterrament de l’enllumenat
Per tal que l’activitat de càrrega i descàrrega dels camions i
furgonetes no obligui a baixar a la via als vianants.

Actuacions urbanístiques de barri (PAD) - Arranjament i
reurbanització de carrers per a la millora de la mobilitat, la
seguretat i l'accessibilitat
Potser cal peatonalitzar i que no passin els camions.

Actuacions urbanístiques de barri (PAD) - Arranjament i
reurbanització de carrers per a la millora de la mobilitat, la
seguretat i l'accessibilitat.
Millora de la comunicació en transport públic entre el Farró i
Sant Gervasi i el CAP de Sarrià.
Mentre no arriba la reforma integral del carrer Balmes, caldria
posar dos semàfors més i passos dels vianants entre Plaça Molina
i General Mitre; millora voreres i enllumenat.

Actuacions urbanístiques de barri (PAD) - Arranjament i
reurbanització de carrers per a la millora de la mobilitat, la
seguretat i l'accessibilitat.
(vinculada a proposta PAD 4.5)

Realitzar l’estudi de paisatge urbà que permeti incloure petits
elements de caràcter patrimonial en un catàleg per tal de
reforçar el seu caràcter identitari respecte del barri.
Expedient núm 18PL16606, que va ser suspès després d’haver estat
aprovat el 4 d’abril 2019
Convertir en un carrer peatonal o de prioritat per a vianants el
C/ Vallirana i generar un espai públic humanitzat amb més verd en
les dues places que hi ha al carrer, ja que al Farró hi ha molt
poc espai verd i espai de joc infantil i per a joves.
Aquesta proposta consta també com a projecte d'inversió per als
pressupostos participatius, presentada a la sessió de debat sobre
Emergència climàtica:

https://www.decidim.barcelona/processes/PressupostosParticipatius/f/3768/proposals/18086
Resoldre els problemes de contaminació acústica al carrer Balmes
controlant més la contaminació produïda pels cotxes i les motos a
mes de les vibracions produïdes pels Ferrocarrils de la
Generalitat.
Permetre diverses entitats socials del districte de treballar
plegats creant sinergies.
Implementar de forma útil i efectiva les actuacions necessàries
diagnosticades a les marxes, com poden ser:

* Els carrers que pugen fins a Font d’en Fargues
* Conca de tremp
* C. Telègraf (on s’espatllen les escales)
* Montbau (com més amunt més fosc)
* Allargar l’horari de l’autobús 86 que s’acaba a les 22h
* Millorar la il·luminació dels carrers.
L’accessibilitat als espais és una forma molt important d’igualar
les oportunitats de les persones.
Es necessiten recursos econòmics per potenciar l’activitat que
visibilitza i normalitza la diversitat.
Que els serveis d’acompanyament psicològic per a persones LGTBI,
refugiats perseguits per la seva orientació sexual o de gènere,
familiars... puguin arribar també als barris.
La majoria d’atencions són al matí i s’ha de demanar cita prèvia,
fet que pot ser desincentivador per a la persona que ho
necessita. Fer públics el número de casos que atenen.
La millora de la relació entre aquests dos col.lectius ajudaria a
les dones a millorar el seu benestar emocional
Col·laboració públic-privat per a la construcció d’habitatge
social. L’Ajuntament de Barcelona té solars, terrenys i sòl
disponibles per realitzar promocions delegades amb el sector
privat que permeti oferir lloguer a preus assequibles.
Es pot reduir el temps administratiu per a les licitacions de
construcció, és a dir, el temps per donar una licitació d’obres.
Apostar pels acords de col·laboració públic-privat per donar
solucions als casos de vulnerabilitat, no emparats per la
legislació de complements de rendes per part de l’administració
per lloguers assequibles.
Assignació de pisos amb pocs metres quadrats a famílies tot i no
estar en situació de risc o de vulnerabilitat.
Modificar la redacció de l’objectiu A: “ampliar el parc
assequible i dignificar tot el parc d’habitatge fent ús de
tècniques que garanteixin la sostenibilitat ambiental”.
Que l’Ajuntament de Barcelona posi a disposició sòl i equipaments
per construir promocions d’habitatges i allotjaments socials amb
col·laboració d’operadors d’habitatge social.
Crear un grup d’estudi per garantir que l’habitatge de nova
construcció sigui accessible.
Reformar la llei perquè hi hagi data oberta i suspensió del
desnonament fins el reallotjament en situacions d’exclusió i de
grans tenidors.
Augmentar el pressupost de l’Ajuntament de Barcelona per la
supressió de barreres arquitectòniques als edificis i els
interiors dels habitatges.
L’administració i les entitats han de fer més visible la
informació dirigida als veïns i veïnes, així com incorporar la
valoració de les persones usuàries d’aquests serveis prestats.
Promoure i defensar el model de cessió de sòl públic en dret de
superfície per a edificar HPO de lloguer, venda o cessió d’ús en
licitació privada. Això implica (I) un canvi legislatiu, (II)
contemplar en els pressupostos ajudes per al finançament, i (III)
foment i cerca de col·laboracions públic-privades, per tal de
poder treure el màxim profit social amb el mínim temps i mínims
recursos públics.
Reduir el nombre de pisos que es destinen a altres usos que no
són habitatges, afavorint el canvi d’usos comercials. Així, cal
promoure que les empreses localitzades en blocs de pisos es
traslladin cap a locals comercials actualment abandonats i/o
tancats o pisos d’entresols. D’aquesta manera, s’amplia el parc
d’habitatges de la ciutat.
Flexibilitzar la normativa municipal per tal d’incentivar el
model de cohabitatge, permetent edificar habitatge dotacional en
diferents tipologies de sòls (la normativa actual només ho permet
en sòls d’equipament públic o privat conveniat amb
l’Administració).
Per avançar cap a un model d’habitatge i ús d’aquests
més sostenible, es proposa:

* Realitzar un “Manual d’ús de l’habitatge” –específic per a cada
habitatge- per garantir que tothom conegui i tingui la informació
sobre el perquè i el com utilitzar tots els elements de la llar.
Així, s’empodera a les persones usuàries per fer un ús eficient
de la llar.
* Requerir fer públic la lletra energètica en el mercat de venda
de pisos de segona mà.
Davant la incoherència i incompatibilitat de l’actual normativa
urbanística municipal i sostenibilitat, caldria revisar els
paràmetres de la normativa per tal que siguin més favorables a
solucions sostenibles. A tall d’exemple, les alçades reguladores
no permeten enquibir sistemes de retorn d’aire (que són els que
permeten millorar l’eficiència energètica).
Per tal de millorar l’accessibilitat dels blocs de pisos més
antics, caldria que l’Ajuntament facilités a les comunitats de
propietaris que ho puguin fer efectiu tant a nivell tècnic,
jurídic i financer. Alguns exemples concrets d’actuació en
aquesta línia serien:

* Que l’Ajuntament proporcioni els avals que facilitin i permetin
el finançament comunitari/col·lectiu per part de les entitats
financeres.
* Fer efectiva la flexibilització tècnica de les ordenances
municipals, per tal que es puguin instal·lar ascensors malgrat
l’ocupació pública que pugui suposar, per exemple.
Amb l’objectiu d’acabar amb els infrahabitatges i garantir un
habitatge digne, caldria fomentar i assegurar inspeccions i
revisions de la validesa de CH, segons el decret d’habitabilitat.
Davant l’abús d’algunes agències immobiliàries i arrendataris
particulars, caldria implementar un servei (en línea)
d’assessorament sobre els drets dels i les llogaters/es, així com
un portal de denúncies de pràctiques abusives i
infrahabitatges/habitatges en condicions precàries.
Establir ajudes econòmiques per poder cobrir les despeses de
lloguer en cas de que el llogater no pugui complir amb la quota
del lloguer del pis (quan el contracte de lloguer ja està en
curs). D’aquesta manera, (I) el propietari privat del pis no es
veu perjudicat, i (II) s’eviten desnonaments, ja que el llogater
que no pot complir amb el pagament del pis no és desnonat
automàticament.
Eradicar o augmentar el percentatge límit del sou del 30% a
destinar en el lloguer com a condició obligatòria per accedir a
un HPO, ja que acaba sent una barrera i causa d’exclusió.
Posar a disposició de les entitats sense afany de lucre sòl
públic amb dret de superfície per a edificar HPO de lloguer i /o
cooperatives en cessió d’ús.
Fer efectiva la Llei d’Urbanisme ja existent en termes de
rehabilitació integral, i aprofitant el PERI.
Utilitzar la càrrega registral com a mecanisme per a grans
inversions en habitatge.
Que l’Ajuntament faci polítiques per a la captació de patrimoni
privat, juntament amb cooperatives i entitats, en cessió d’ús i
entitats sense lucre per edificar HPO.
Obrir el patrimoni que té l’Ajuntament per fer habitatge social
juntament amb les cooperatives i entitats sense afany de lucre.
Aquest es refereix a l’adaptació de locals en habitatges i la
divisió d’habitatges molt grans en més petits perquè donin
resposta a les necessitats de la població que demanda pisos més
petits. Així mateix, actuar perquè els professionals que
treballen en pisos baixin a locals que no poden ser reconvertits
en habitatges.
Fomentar el cohabitatge, cedint sòl amb dret de superfície per
fer habitatge tutelat per a gent gran, joves o altres
col·lectius.
Que la borsa de lloguer social de l’Ajuntament llogués
directament als propietaris i/o garantís el cobrament de la renda
enlloc de destinar una partida pressupostària a pagar habitacions
en pensions i altres lloguers de la mesa d’urgència social.
Ampliar el parc de lloguer en cessió d’ús, tant públic com
privat, assequible i social. Estudiar tipologies d’habitatges que
atenguin les diferents necessitats.
Fer un pacte transparent per establir objectius i tenir garanties
jurídiques amb l’Ajuntament per poder posar uns preus que no
variïn.
Coordinació metropolitana en la tramitació, la planificació del
territori, activitats econòmiques, mobilitat, on situar
l’activitat econòmica, etc. i que permetria descongestionar
Barcelona, no s’entén sense la seva àrea metropolitana.
Perquè l’habitatge sigui més sostenible s’ha d’apostar per
l’estalvi energètic. Per aconseguir-ho es proposa que una persona
tècnica tingui la informació necessària per analitzar la situació
de cada districte. Això ha d’anar acompanyat a que les ajudes de
l’Ajuntament han d’estar subjectes a un retorn per a la pròpia
ciutadania. És a dir, que si és donen ajudes per rehabilitar un
edifici que aquest edifici tingui unes condicions òptimes per a
les ciutadanes que el vulguin llogar per exemple.
Desenvolupar un Observatori de rehabilitació d’edificis per tal
de tenir dades reals utilitzant bigdata i intel·ligència
artificial. Només des de les necessitats reals es poden trobar
solucions reals. Aquesta proposta es pot basar en l’exemple de
Mario Yoldi del País Basc.
Revisar les actuacions del PAM amb una mirada global de
l’educació i ampliar l’abast de les actuacions també per a
l’educació no formal.
Apostar molt més per la ciutat ja construïda mitjançant la
rehabilitació i la optimització dels edificis ja existents. Tenir
en compte les rendes a l’hora de donar les ajudes per tal de
rehabilitar i optimitzar edificis. I que, aquestes ajudes tinguin
un retorn per a tota la ciutadania.
Tenir en compte la petjada ecològica i mediambiental per obtenir
ajuts i finançament, tant en la rehabilitació com en l’obra nova.
Fixar, des de l’Ajuntament més estàndards de qualitat als
propietaris que lloguin un pis a Barcelona, més enllà del
d’eficiència energètica. Aquests podrien estar relacionats amb
condicions de vida dins del pis com pot ser l’eficiència de
l’aigua, mesures de quantitats de plom, etc.
Afegir un protocol als espais de lleure i formació als
professionals de l’educació no formal.
Vincular les façanes artístiques a projectes educatius ja que hi
ha molt poca oferta d’oci per a joves de 14 a 18 anys.
Hi ha equipaments que només s’utilitzen de matí i es podria
augmentar el seu ús per atendre les demandes d’espai de les
famílies per a joves de més de 14 anys.
Incloure dins del Pla de Drogues 2021-2025 alguna activitat en
prevenció d’infeccions de transmissió sexual, com per exemple:
ChemSex.

Abordatge no tan sols d'addiccions en matèria de drogues o de
jocs sinó també en prevenció de malalties de transmissió sexuals.
Avui en dia entre la població jove hi ha molta desinformació i
males pràctiques sobre aquest tema.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAM:
https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15132
Millora d’accessibilitat als equipaments públics. Més recursos
humans per aquests serveis, són de prioritat. Incorporar la
figura d'un mediador intercultural.

Més recursos econòmics per articular de forma eficient i total
aquests serveis. Alliberar els professionals d'aquests.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD de Ciutat
Vella:
https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15538
Els Castellers de Sants ens trobem en una situació crítica
derivada de la poca capacitat del nostre local social. Moltes
altres entitats i associacions de la zona també reivindiquen una
seu. També és necessari millorar la zona verda al voltant del
nucli educatiu del carrer Guitard.

Proposem una actuació conjunta de remodelació de la fàbrica
Germans Climent (protegida com a Bé Cultural d'Interès Local).

Definim 3 fases:

* Fase 1: Condicionar la part pública de la fàbrica per a la seu
social dels Castellers de Sants.
* Fase 2: Adquirir la part privada de la fàbrica i condicionar-la
com a equipament per a entitats.
* Fase 3: Urbanitzar la zona verda annexa a la fàbrica, en
col·laboració amb el veïnat i centres educatius.
Serà un projecte amb perspectiva d'equitat i de gènere per tenir
en compte les necessitats, sensibilitats i realitats de tothom.
També volem que sigui un projecte el màxim sostenible i fruit
d'un treball cooperatiu amb diferents agents públics (Patrimoni,
Àrea d'ecologia, serveis tècnics municipals, etc.).

El cost aproximat de les obres necessàries per a la seva
restauració i funcionalitat seria:

* Fase 1: 1-1,5 M €
* Fase 2: 2-2,5 M € (més expropiació)
* Fase 3: 1 M €

L'impacte que n'esperem és poder dotar el barri d'un equipament
que ens pugui permetre seguir creixent com a colla i pugui servir
d'aixopluc a d'altres entitats o plataformes de Sants que ho
necessitin. També volem que sigui un espai on els nens i nenes
del nord de Sants puguin jugar en un ambient tranquil i
agradable.
Realitzar un estudi sobre la inclusió i formació dels menors amb
trastorn de salut mental per a poder donar una millor resposta al
col·lectiu
Augmentar l’oferta d’activitats en casals i centres cívics i
festes majors per a persones adultes amb discapacitat
intel·lectual o trastorns de salut mental. Es proposa facilitar
activitats per adults en horaris de tarda però no vespre,
facilitar que es pugui agafar transport públic després de les
activitats, fer major difusió i facilitar persones de suport.
Facilitar mecanismes i recursos per a fomentar que les persones
amb diversitat funcional s’involucrin i participin en activitats
al districte, per exemple, les activitats del Centre Cívic. A
moltes persones els cal un acompanyant, un suport o un estímul.
Reservar una part de les places de l’oferta d’activitats i
tallers dels Centres Cívics per a persones amb diversitat
funcional
Realitzar i fomentar activitats als equipaments públics on la
inclusió sigui efectiva, és a dir, on hi assisteixin i participin
persones amb diversitat funcional i sense, a través de models com
la co-organització o aliança entre un servei/equipament
de persones amb diversitat funcional i un grup o entitat que
realitzi certa activitat.
Garantir l’accessibilitat universal de les activitats del
districte, facilitant la seva organització per part de
l’Ajuntament amb suport d’entitats que treballen amb persones amb
diversitat funcional. Es destaca per exemple les activitats
d’intercanvi intergeneracional com la Milla solidària d’Aspasim
Establir clàusules, en l’entrega de subvencions per part de
l’Ajuntament, per a verificar que els tallers o accions que
l’entitat receptora realitzi serà oberta a la comunitat (no només
per un grup tancat de persones) i que estigui prevista la
participació de persones amb diversitat funcional.
Garantir la comunicació efectiva fluida per a totes les persones
a través de la inversió en comunicadors i mecanismes
d’accessibilitat comunicativa
Garantir l’accessibilitat universal del mobiliari dels parcs, com
ara el mobiliari infantil o les taules per a picnic
Rehabilitar el Parc de la Oreneta per a garantir la seva
accessibilitat universal i millorar-ne l’ús. Es tracta d’un parc
que està molt enfocat als nens i nenes. L’espai s’ha de fer més
accessible, per exemple, les taules de pícnic es troben bastant
amagades i les zones de joc són exclusivament per a nens i nens,
sense mobiliari per a persones adultes. S’hi podria millorar la
senyalització, els espais per a seure i estar en grup i les
màquines d’exercici per a persones adultes.
Instal·lar al Parc Raventós mobiliari per a fer exercici per a
persones adultes i taules de pícnic accessibles
Rehabilitar les voreres del districte per a garantir
l’accessibilitat dels carrers. A Sarrià – Sant Gervasi molts
carrers són estrets i amb els escocells dels arbreses dificulta
molt la mobilitat.
Revisar la instal·lació de fanals a les voreres per a posar-los
més enganxats a les parets, com a mesura per a facilitar la
mobilitat de les persones en cadira de rodes
Garantir el correcte funcionament dels serveis d’accessibilitat -
com ascensors, rampes en busos – a través del seu manteniment. En
molts casos la rampa dels busos no funciona o bé no es pot
instal·lar perquè les voreres són massa altes– per ex. Carrer
Bertran. Caldria revisar les parades dels busos per a garantir
que les rampes es puguin instal·lar en totes les parades.
Garantir l’accessibilitat als busos: assegurar el funcionament de
les rampes, augmentar l’espai per a les cadires de rodes i
garantir que s’avisin les parades de la línia de manera sonora.
Millorar l’accés en transport públic a totes les zones del
districte. S’assenyala les dificultat d’accés a la Zona
Blanquerna – La Salle, on hi ha molt poca freqüència del bus
123.
Augmentar l’accessibilitat al metro – només és accessible el
primer vagó i moltes vegades està ple, el que fa que s’hagi
d’esperar al següent vagó. Cal garantir l’accés al metro en tota
l’andana o bé limitar l’accés a aquest primer vagó a persones amb
diversitat funcional.
Augmentar el servei de taxi adaptat. Hi ha problemes de reserva i
es troba sempre saturat, fet que limita molt les activitats que
pot fer el col·lectiu de persones amb diversitat funcional.
Realitzar campanyes i activitats per visibilitzar el col·lectiu
de persones amb diversitat funcional. Per exemple, es poden fer
activitats on persones que no van en cadira de rodes, es
desplacin amb una (rutes en cadira de rodes) per fomentar la
comprensió sobre les dificultats amb les què es troba el
col·lectiu.
Realitzar xerrades sobre els valors humans per fomentar la
conscienciació de les persones
Definir mecanismes per a facilitar l’accés a l’habitatge de
persones amb diversitat funcional, per exemple, foment de
programes de cohabitatge
Definir mecanismes per a facilitar l’accés a l’habitatge de
persones amb diversitat persones amb diversitat funcional
Definir una estratègia integral de resposta i atenció a les
persones grans amb trastorns de salut mental i/o discapacitat
intel·lectual
Establir recurs la figura d’una persona referent als equipaments
municipals que pugui donar suport a les persones amb diversitat
funcional
Establir mecanismes i espais informatius per a persones amb
diversitat funcional sobre els recursos de la ciutat
Fomentar la conscienciació sobre l’emergència climàtica, així com
mesures concretes com l’entrega de bosses que no siguin de
plàstic.
Instal·lar contenidors accessibles. Es menciona com a referent
positiu un panell de reciclatge a dues alçades que hi ha a
Mirasol – San Cugat.
Fomentar la inserció laboral al districte – cal generar
sensibilització sobre la inserció del col·lectiu i treballar amb
les empreses del districte
Introduir clàusules de discriminació positiva a favor dels CET a
les licitacions públiques de l’Ajuntament
Introduir l’obligatorietat del compliment de la Llei General de
Discapacitat en les licitacions públiques de l’Ajuntament
Fomentar mesures per a l’augment del civisme, per exemple, en la
cura dels gossos – que portin morrió i que se’n recullin els
excrements
Regular la pràctica del parkour als carrers. Valorar la
possibilitat d’instal·lar zones específiques per la seva
pràctica, de manera que no malmetin mobiliari urbà.
Instal·lar màquines de compra de bitllets de metro i de zona
blava que garanteixin l’accessibilitat universal
Incorporar al col·lectiu amb diversitat funcional al programa
"Baixem al carrer" que potencia l´ús de l'espai públic. Articular
aquest programa amb activitats o altres serveis del barri.
Incorporar bancs o zones d'estades per aquests recorreguts.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD de Ciutat
Vella:
https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15528
Crear habitatge en que hi hagi espais compartits (cuina,
menjador...), però que a la vegada cadascú conservi el seu espai.
Millora de l’accessibilitat a les botigues i comerços del barri
de la Sagrada Família per facilitar l’entrada a persones grans i
amb mobilitat reduïda
La creació d'un centre de dia per a la gent gran al barri el
Farro. Els centres cívics més propers estan lluny. A més degut a
les diferències topogràfiques l'accés als mateix és mes complex.
Com a exemple... Un lloc idoni per ubicació i característiques
espacials (tot i el cost que això segurament pot significar)
podría ser "la casa Tosquella"
Millora de la proposta inicial del PAD de Sarrià - Sant Gervasi.
Eix 1. Drets Socials 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15877 )


Eix 1. Drets Socials. 1.10. Lluita contra la soledat. Mantenir i
donar a conèixer els programes Radars i Vincles. Implicació dels
centres de salut en la detecció.
Matriculació de les bicicletes i els patinets elèctrics, per tal
de que es pugui identificar a la persona en cas d’accident o
infracció. Així com obligar-los a tenir una assegurança
Proposta inicial: Instal·lar petites actuacions tàctiques per
minimitzar els episodis de calor extrem per tal d' afavorir l' ús
dels espais públic per part del veïnatge.

Aportació: Cal que aquestes siguin flexibles i regulables en
funció de l’estació de l’any, etc.
Aportacions:

- Eliminar no només les barreres físiques, sinó que es sentin
segures al sortir de casa (control dels patins elèctrics, que els
vianants puguin caminar tranquils...) eliminar també graons
físics. En un sentit més ampli. Tenir en compte quan s’eliminen
els graons, que les persones cegues puguin saber on són (arbres,
cotxes...).

- Una barrera important és el transport públic, seguretat en el
transport públic (que puguin seure, que es puguin agafar...).
Les parades que venen de fora han de complementar la oferta local
i no a competir.
Volen acollir fires, ja que tenen espai en voreres i cantonades,
com per exemple la de Sant Jordi, que permetria desembussar
altres espais que estan molt col·lapsats.
Crear les condicions, solucionar els impediments que fan que el
reciclatge alimentari dels restaurants no pugui repercutir a les
entitats socials del districte
Als propietaris els hi interessa perquè es visualitza el local
però no s’ocupa. No genera ingressos però és important que no es
vegin els locals buits, perquè es deteriora el carrer.
L’Ajuntament podria proporcionar l’assegurança, l’associació la
organització i qui fes l’exposició també podria assumir algunes
despeses.
Les entitats comercials creuen que unir les dues cavalcades va en
detriment del que consideren que és un model d’èxit, amb dimensió
i esperit de barri.
És important que la rehabilitació del mercat no impliqui una
transformació a un espai amb poques parades de productes
exclusius i perdi la seva funció de mercat.
Instar el Govern central a que desenvolupi una normativa
específica per a patinets i bicicletes d’àmbit estatal.
En la línia de col·laborar amb Can Picó per impulsar la mobilitat
sostenible i de facilitar bicicletes adaptades a les diferents
necessitats, es proposa treballar conjuntament amb el BiciHub la
concreció del desplegament de les bicicletes adaptades.
En la línia d’implantar la prova pilot del Districte 30 a Sant
Martí, es proposta convertir també en Zona 30 la xarxa bàsica de
circulació de vehicles.
Al comptar amb la sortida 24 de la Ronda Litoral i ser un dels
pocs barris d’accés a Barcelona que no disposen d’Àrea verda
d’estacionament de vehicles, el barri del Maresme s’ha convertit
en una zona d’aparcament per a les persones que venen de fora de
la ciutat, provocant dificultats per a les persones que viuen al
barri. El proposa convertir-lo en Àrea verda.
Malgrat que durant el mandat anterior es va arribar al compromís
de posar dos busos més a la línia 136 de Bus, aquest augment de
la freqüència encara no s’ha produït i es manté la freqüència de
30 minuts o més.
Posar en marxa un Bus de barri amb connexió als diferents CAP del
Districte i que enllaci amb l’autobús llançadora entre l’Hospital
del Mar, el Centre Fòrum i l’Hospital de l’Esperança.
Augmentar la freqüència del bus llançadora que connecta
l’Hospital del Mar, el Centre Fòrum i l’Hospital de l’Esperança
Es considera que la Guàrdia Urbana hauria de focalitzar la seva
activitat a actuacions més necessàries per la ciutadania i, per
contra, instaurar un nou servei de control i sanció a les motos
que aparquen a la vorera.
Treballar amb el Centre Comercial de Diagonal Mar per tal de
millorar la seva accessibilitat per a persones amb mobilitat
reduïda (Alcampo, Cinesa, etc.)
Es produeixen conflictes quan els autobusos van plens i hi volen
accedir persones amb mobilitat reduïda, ja que els/les
conductors/es de TMB no sempre permeten l’accés de persones amb
mobilitat reduïda en aquests casos. Es proposa formar i
sensibilitzar el personal de TMB sobre aquest aspecte.
En favor de l’eficiència econòmica, es proposa que l’Ajuntament
compri les plataformes de les parades d’autobusos que actualment
té llogades a empreses externes.
El semàfor del carrer Antoni Maria Claret davant de l’Escola
Antoni Balmanya es troba actualment en groc permanent. Això
provoca problemes de seguretat pel mal comportament dels
conductors de vehicles motoritzats. Es proposa convertir aquest
semàfor en vermell-verd.
Impulsar des del Districte de creació d’un Consell de Diversitat
Funcional amb entitat pròpia amb la participació del veïnat i les
entitats
Caldria substituir el verb “vetllar” en la mesura corresponent
del PAD, per “garantir”.
Subvencionar l’eliminació de barreres arquitectòniques en els
locals, especialment en els que disposen d’una llicencia anterior
a l’any 1995, ja que és on hi ha més dificultats
Garantir l’accés de persones amb mobilitat reduïda al Centre
Cívic Sant Martí a través de l’impuls de mesures
d’accessibilitat.
Contemplar el conjunt de fites dels ODS com un procés i garantir
els drets de la ciutadania, en general.
Garantir el respecte de les PMR, especialment al CAP i al CUAP de
Fluvià i Poblenou
Establir sistemes numèrics per mesurar els valors i objectius a
recollir en les fites.
Habilitar les parades d’autobús del Districte per tal que siguin
plenament accessibles
Promoció d’iniciatives publico-privades per garantir l’accés al
treball (ODS 1).
Les noves obres d’aquests dos centres generen dificultats
d’accessibilitat a les persones amb mobilitat reduïda
Vetllar per les xarxes comunitàries i enfortir els vincles
socials. Per exemple, promoure iniciatives comunitàries per
connectar persones grans i joves (ODS 1).
Garantir l’habitatge i comprometre’s a l’empadronament a la
ciutat, amb l’objectiu que tothom pugui accedir als serveis
bàsics (ODS 1).
Totes aquelles mancances i problemàtiques observades al PAC s’han
de resoldre durant aquest mandat
Fer tornar la línia de bus 192 al recorregut de sempre
(Clot-Mallorca-Muntanya), millorar-ne la freqüència, posar
marquesines i temps d’espera a totes les parades i fer que arribi
a l’Hospital del Mar.
Identificar les emergències socials i les zones territorials amb
major vulnerabilitat i definir els mecanismes d’intervenció
adequats (ODS 1).
Garantir l’accessibilitat en tots els processos i iniciatives de
l’Ajuntament, per promoure la inclusió social, econòmica i
política (ODS 10).
Garantir que l’Ajuntament inverteix la suficient despesa social
per arribar a les necessitats de la població vulnerable (ODS 10).
Completar la reforma global de l’estació d’Aragó-Clot en temes
d’accessibilitat de manera conjunta amb la part del Metro i
Renfe, posant ascensors per accedir i sortir a la línia 1 del
metro des del carrer.
Que el pla de mobilitat Sagrera-AVE garanteixi molts més
transports públics per tal que no s’incrementi el trànsit privat
ni la contaminació en cap punt, com per exemple als carrers de
Mallorca, València i Aragó.
Impulsar tarifes dels transports públics a preus assequibles per
a les classes treballadores, sense augments per sobre de l’IPC i
amb bonificacions per als sectors socials desafavorits.
Un carril menys per als cotxes als carrers: Aragó (entre
Meridiana i Dos de Maig), Independència (entre Meridiana i
Aragó), Mallorca (entre Meridiana i Dos de Maig), Meridiana
(entre Mallorca i Navas) i València (entre Meridiana i Dos de
Maig) en la següent fase d’obres de Meridiana.
Millorar les zones d'intercanvi de la xarxa de bus per millorar
la senyalització de recorreguts, reduir distancies entre
parades, etc.
Fer complir la prioritat de la mobilitat de les persones en els
carrers de vianants (Rogent, Clot, etc.) i altres espais públics
(treure motos i altres obstacles de les voreres, etc.).
ontinuar de manera immediata la remodelació acordada al sector
des de Mallorca cap a Fabra i Puig (aplicant la fase 1 i la 2 en
aquest mandat) i semaforització que redueixi la velocitat dels
cotxes i doni més temps als vianants. Al mateix temps s’han
d’aplicar les mesures de transport públic plantejades: nous
carrils bus-VAO, més busos exprés, etc.
L’obesitat és present estructuralment en la societat occidental i
és un problema greu entre els infants. Per tant, s’ha d’incloure
l’obesitat i les malalties associades dins de la fita de
malnutrició i reduir la seva incidència (ODS 2).
Foment de la dieta mediterrània i equilibrada, com a alternativa
al missatge generalista que l’Ajuntament promou de reducció del
consum de carn (ODS 2).
Campanyes de sensibilització del consumidor per fomentar el
consum de producte ecològic, del territori, de temporada i amb
una distribució sostenible (ODS 2).
Canviar les escales existents en els laterals per a vianants al
pont del carrer València (a l'alçada de c/Biscaia-Pl.del Rec) per
rampes, per fer-los accessibles a les persones amb mobilitat
reduïda.
Posar dues o tres estacions més del Bicing al barri perquè hi
estigui ben distribuït territorialment, una d'elles a la zona del
casc antic del Camp de l'Arpa.
Iniciar microactuacions a tot el districte: reducció de calçades,
orelles a passos de vianants i implementar carrers tàctics.
Repensar els criteris i definir el concepte de “producte de km.
0”, incloent-hi com a criteri la petjada ecològica (ODS 2).
S’ha de baixar de les voreres i condicionar correctament el
carril bici de Diagonal – Rambla Prim.
Actualment hi ha diferents sistemes de reciclatge a cadascun dels
Estats membres de la UE. La ciutadania europea circula pel
territori d’aquests Estats i es troba amb diferents sistemes que
confonen i dificulten un adequat reciclatge. L’Ajuntament de
Barcelona, com administració pública, ha d’interpel·lar la UE per
promoure un sistema únic de categories de reciclatge pels 27
Estats membres, tant pel que fa als colors de les categories com
a la tipologia de productes que s’inclouen dins de cadascuna
d’aquestes (ODS 12).
Garantir que l’Ajuntament compleixi amb els paràmetres ambientals
establerts per l’OMS.
Establir una normativa d’embalatge i envàs de productes,
aplicable a la ciutat, que tingui en compte criteris de
sostenibilitat (ODS 12).
Fomentar el servei de busos a demanda per a persones amb
mobilitat reduïda.
Establir un sistema de reciclatge que separi entre tipus
diferents de vidres. Els que són tintats tenen un reciclatge
diferent dels que no ho estan (ODS 12).
DESCRIPCIÓ BREU

Darle una vuelta al modelo de bicing i comprando “triciclos” a
pedal y bicicletas eléctricas adaptadas para personas con
diversidad funcional para poder conseguir que el modelo actual se
adapte a personas mayores y con discapacidad del C/Independencia
para uso y disfrute de vecinos y peatones mediante la reducción
de tráfico y mejora de las calles.

DESCRIPCIÓ AMPLIADA

BARRI

Districte de St. Martí

COST APROXIMAT ORIENTATIU

1.000.000€

COM INCORPORA LA PERSPECTIVA DE GÈNERE EL PROJECTE?

El 52% de la población son mujeres y eso afecta a la tercera edad
y personas on discapacidad.

QUIN ÉS L'IMPACTE ESPERAT DEL PROJECTE?

* Augmento de la salud en colectivos que padecen obesidad,
sobrepeso, hipertensión…
* Mejora de la capacidad de movilidad de estos colectivos.

QUINS AGENTS CALDRÀ IMPLICAR EN EL PLANTEJAMENT I EXECUCIÓ DEL
PROJECTE?

Agència de Salut Pública de Barcelona

Instituto municipal de personas con discapacidad

IBE
Foment del comerç de proximitat, reduint la pressió fiscal dels
comerços locals, tenint en compte les variables de màxim de
superfície de l’establiment i que siguin PIMES.
Donat que en la fita de l’ONU es parla de “serveis energètics
assequibles i moderns”, caldria que, en aquesta línia,
l’Ajuntament de Barcelona garantís no només el subministrament
d’energia a les llars, sinó que alhora fomentés les energies
renovables. Una fita 2030 a Barcelona, per tant, podria ser la
garantia de subministrament d’energies renovables i de fer
autoconsum a les llars, a través de subvencions específiques per
la població amb menys recursos.
Modificació de la fita 7.3 (ODS 7: Energia neta i assequible)
perquè sigui més ambiciosa, que inclogui criteris de justícia
social a l’hora de decidir la part del parc d’habitatges a
rehabilitar energèticament, així com incloure la referència a la
mobilitat com a via per a millorar l’eficiència energètica.

* Es considera una fita poc ambiciosa, donat que el creixement
del 3% anual dels edificis rehabilitats ja és una directiva
estatal espanyola. Per tant, no és un objectiu 2030, sinó una
realitat.
* Tenint en compte que el concepte de sostenibilitat inclou la
vessant mediambiental però també l’econòmica i social, es proposa
incloure criteris de justícia social a l’hora de decidir la part
del parc d’habitatges a rehabilitar energèticament.
* S’ha d’incloure referència a la mobilitat (i, no només a
l’habitatge) com a via per a millorar l’eficiència energètica.
La brigada municipal hauria de col·laborar amb les entitats que
representen al col·lectiu de persones amb mobilitat reduïda per
millorar l’accessibilitat del districte.
Mantenir i ampliar les ajudes econòmiques i subvencions a
particulars per arribar a l’objectiu del 50% d’origen renovable
en el consum elèctric (ODS 7).
Promoure que els edificis i equipaments municipals (centre
educatius, edificis institucionals, casals, etc.) siguin (I)
sense emissions i (II) generadors energètics per sobre de les
seves necessitats, per així poder compartir amb els veïns i crear
comunitats energètiques o autoconsum compartit (ODS 7).
Els equipaments públics haurien de comptar amb places de pàrquing
reservades per a persones amb mobilitat reduïda.
Modificació de la fita 13.1 (ODS 13: Acció pel clima) per tal de
incloure mesures per mitigar l’impacte del canvi climàtic.
Ampliar el marc conceptual de “refugi climàtic”. I idear refugis
climàtics amb una perspectiva més àmplia que les onades de calor.

* Tenint en compte la vessant econòmica de la resiliència, també
calen mesures per preveure l’impacte del canvi climàtic en
l’economia de la ciutat, i començar a implementar accions per
mitigar aquests efectes.
* Es proposa ampliar el marc conceptual de ‘refugi climàtic’
i, per tant, considerar altres espais públics com a refugis
climàtics. Aleshores, es demana no només activar equipaments
municipals com a refugis climàtics, sinó també més zones
ombrejades, més arbres, més parcs, més corredors verds en tota la
ciutat. És a dir, la ciutat en el seu conjunt com a refugi
climàtic.
* A l’hora d’idear refugis climàtics, contemplar les pluges
torrencials, inundacions, pujada del nivell del mar, increment
del nombre de meduses a la costa, malària, dengue, etc. també com
a riscos climàtics (i no només les onades de calor).