darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Equilibrar els usos d'habitatge-comerç de les plantes baixes al
voltant del Parc Central, no només des d'una qüestió de normativa
sinó garantint que siguin reals per diversificar i vitalitzar la
zona, atenent els percentatges que es treballen a la ciutat
(60-40) i ubicant accessos a les edificacions que envolten el
Parc per generar concurrència de gent.
Preveure usos habitacionals i d'emergència, i garantir una
solució digna d’habitatge per a les persones que viuen al parc,
actualment en assentaments de l'entorn, evitant que aquestes
comunitats rebin els impactes negatius del projecte d'espai
públic.
Evitar que el parc o l'entorn es converteixi en un espai
massificat pels turistes, mantenint-ho per al veïnat i
prioritzant les zones de gaudi veïnals. Algunes estratègies
podrien ser: espais infantils, la centralitat dels horts com a
activitat del parc, o evitar taules i cadires de picnic.
Dibuixar una configuració física i social, amb tamany i escala
humana de "plaça de barri", com per exemple, les places de
Gràcia, o els solars actuals, evitant edificis alts que no formen
part del patrimoni paisatgístic dels barris de Vallcarca.
Disposar d'espai lliure de relacions de consum, promovent la
construcció de comunitat i com a opció vàlida per a totes les
edats, per combatre la soledat i augmentar el sentiment de
pertinença i cura del barri i de l'entorn. També, considerant que
ja hi ha opcions de consum a l'entorn: Can Carol, i el futur
espai veïnal del Consulat.
Activitats de socialització i trobada

Fomentar la trobada i equipar amb elements que permetin les
activitats de socialització, com per exemple, taules de picnic i
bancs, banys públics, o altres elements per seure i trobar-se,
berenar o fer el vermut o cervesa. Buscant formes urbanístiques
de fomentar un ús comunitari de l'espai d'estada, evitant
l'atomització a través de bancs d'ús individual o la
compartimentació de l'espai.
Equipar l'espai amb estructures rígides, però flexibles (de
fusta) per a poder realitzar actes veïnals.

Equipant, per exemple, amb murs, grades o amb infraestructures
comunitàries amb forma d'amfiteatre, on la gent es pugui assentar
de forma esglaonada a diferents nivells i que permeti organitzar
i assistir a actuacions.
Promoure espais públics de socialització que fomentin la trobada
comunitària sense la privatització de l'espai, a través de
terrasses de bar o altres elements privatius. Prioritzant els
espais d'estada per sobre dels de trànsit per tal d'ajudar a
enfortir la comunitat, ja que es considera una de les necessitats
més importants que manca al barri.
Permetre la restauració per diversificar els usos i acompanyar
les activitats.
Acollir usos, activitats i esdeveniments puntuals a l'aire lliure
que necessiten un espai ampli,és a dir, activitats promogudes pel
veïnat, concorregudes i que necessiten espai pel seu muntatge o
visibilitat a l'espai públic. Esdeveniments i activitats com:
mercat de pagès, mercat d'intercanvi, celebracions, àpats
populars, festes de barri, reunions a l'aire lliure, xerrades,
castanyada, activitats esportives col·lectives o activitats
d'iniciativa veïnal com les que passen a la plaça de la Pastora i
Petanca. Zonificant on hi hagi elements rígids que no sigui
l'espai on està pensat per ser d'esdeveniments veinals.
Aprofitar els talussos com a infraestructura de suport per
acollir activitats puntuals a l'aire lliure.

Per exemple, activitats culturals promogudes pel veïnat i
esdeveniments tipus espectacles, concerts, cinema a la fresca,
teatre, arts escèniques, etc.
Garantir la convivència entre activitats diverses, permetent
així, l'ús simultani de l'espai i l'organització flexible de
l'espai.
Permetre l'apropiació del parc per part del veïnat, entenent
aquest com a agent que decideix els usos i activitats que es
desenvolupen al parc.
Habilitar un espai per l'emmagatzematge del material comunitari i
per l'ús de les activitats en el parc.
Zonificar el parc en relació a l'orografia, ubicant en la part
baixa i accessible l'espai per a les activitats concorregudes, i
en la part pendent l'espai pels horts.
Mantenir la superfície actual del horts comunitaris.

L'estimació aproximada de la superfície actual dels horts és de
1681 m2 (hort Patatal: 335 m2; hort Farigola: 496 m2; hort
Fusteria: 350 m2; hort Vinyes: 200 + 300 m2). Tenir en compte les
necessitats d'assoleiament en l'ubicació d'aquests, i les
característiques de gestió comunitària, no dividits en
parcel·les, sinó que s'entenguin com a part de l'espai públic
obert a tothom, sembrats directament en la terra per a contribuir
des de l’agroecologia regenerativa de la terra.
Recuperar els pous d'aigua existents, ja que es van enderrocar i
anul·lar l'any 2008.
Disposar en el barri d'espais que responguin a les necessitats
del veïnat per exemple, espais d’assaig insonoritzats per joves
músics i músiques del barri.
Garantir el joc no dirigit en contacte amb l'entorn natural, amb
vegetació autòctona on es pugui córrer, amagar-se, veure insectes
i sense jocs preestablerts que permeti el joc de manera autònoma
i segura pels infants. Sense materials de plàstic, sinó amb
materials naturals.
Equipar espais amb jocs d'aigua, com a les places públiques,
garantint el reaprofitament de l'aigua a través de la bassa de
biodiversitat actual.
Combinar les zones de joc en contacte amb l'entorn natural, amb
la instal·lació de zones de joc ordenades i formals. Equipades
amb gronxadors, tobogants…
Diversificar els jocs amb elements que permetin el joc entre
adultes, com per exemple, taules amb jocs d'escacs.
Generar espais amb intimitat per al jovent, allunyats dels
habitatges per no generar molèsties al veïnat, i per promoure la
trobada i la socialització de proximitat fora del consum.
Evitar espais per jugar a la petanca, ja que es considera que són
espais que no s'utilitzen i ja n'hi ha a l'entorn immediat.
Mantenir i donar espai a les festes populars i obertes a totes
les entitats, col·lectius i veïnes del barri.
Incorporar la decoració de l'entorn a través de murals, permetent
i disposant de murs per a fer murals i grafitis, buscant
estratègies per promoure-ho conjuntament amb el veïnat.
Atendre els cicles vitals i les necessitats derivades de les
cures,tenint en compte les necessitats diverses al llarg de la
vida, és a dir, identifitant-les i garantint, per exemple, els
espais infantils amb espais per a les persones cuidadores,
afavorint que també sigui un espai de socialització per les
famílies, tenint en compte les necessitats de trobada del jovent,
acollint les activitats de les persones adultes, i garantint un
espai de descans, socialització i passeig per a les persones
grans (entre altres).
Garantir espai per a les famílies a les zones infantils, per tal
que les persones cuidadores puguin tenir un espai d'estada, de
vigilància i de socialització, garantint la simultanitat d'usos
(joc infantil, espai per a les persones cuidadores i la gent
gran).
Mantenir les qualitats que promouen l'autonomia, per exemple,
permetent jugar lluny dels cotxes, i en relació amb la natura per
facilitar les tasques de cura, o garantint l'accessibilitat de
l'espai.
Donar vitalitat a les diferents franges horàries del dia i
atenent els fluxos de desplaçaments i les diferents tipus
d'usuaries.
Dissenyar espais que tinguin en compte les necessitats de les
persones amb diversitat funcional.

Tant pel que fa a les persones grans o amb mobilitat reduida, com
els infants i adults amb diversitat funcional.
Garantir el manteniment i neteja dels espais que acullen les
activitats diverses, siguin espais de cura comunitària o de
gestió pública.
Disposar de serveis per atendre els conflictes veïnals.
Disposant, per exemple, d'espais de mediació i gestió dels
conflictes al barri. Treballant per la comunitat i la cohesió de
barri, i per la sensibilització per evitar l'estigmatització de
determinats col·lectius.
Reduir i repensar les terrasses de davant de la Ruderal per tal
de poder generar espai útil per plantar vegetació o fer
activitats d'hort, per exemple, amb un únic desnivell (limitat
per un mur) com el del Consolat, o fent talussos de vegetació
productiva.
Conservar i equipar la pista per a l'activitat esportiva i
social.

Instal·lant serveis com: vestidors, WC, bancs per a seure i
esperar, bona il·luminació, papereres, etc. Reconeixent aquesta
com a espai d'accés a l'esport amb forta centralitat. Habilitant
una zona a l'entorn del parc, fora la pista per a poder fer
esport també.
Buscar estratègies per aïllar del soroll el veïnat respecte la
pista.

Atenent les molèsties que ocasiona el soroll nocturna de la pista
i buscant formes de combinar-ho amb la captació d'energia, com
per exemple, a través d'una coberta amb plaques fotovoltaiques
i/o diversificant estrategies físiques i de cura.
Preservar les qualitats patrimonials del viaducte en relació a la
construcció de la pista esportiva.

Entenent la pista com un espai d'especial rellevància i d'accés a
l'esport de carrer, sense necessitat d'edificar una gran
instal·lació (tipus pavelló). Mantenint la pista oberta, i
garantint que aquest espai físic no afecti al viaducte des del
punt de vista patrimonial.
Aprofitar el mur de darrere la pista per diversificar l'activitat
esportiva.

Per exemple, fent un rocòdrom o garantint la utilització d'aquest
espai per tal que estigui concorregut.
Generar la possibilitat de fer esport i entrenaments en grups.

Instal·lant la infraestructura necessària per a la trobada
comunitària, per exemple, habilitant un espai d'espectació.
Entendre els horts com a activitat saludable.

Permetent la convivència entre models d'hort, per una banda,
mantenint l'ús de l'hort tancat per a l'ús terapèutic que
desenvolupa Heura, per les dones en risc d’exclusió, i per altra
banda, obert autogestionat des de la comunitat com l'Hort de la
Fusteria.
Promoure estratègies de sostenibilitat als espais públics.

Instal·lant elements com plaques solars, i estudiant la
possibilitat de fer un parc fotovoltaic, com per exemple, Adolfo
Comín. Incloent les plaques a elements de mobiliari del parc, per
exemple, pèrgoles fotovoltaiques, i buscant la manera de
combinar-ho amb l'ús productiu dels horts.
Equipar l'espai amb vegetació abundant que propiciï la fauna
autòctona.
Garantint la presència d'insectes com papallones o ocells.
Afavorint aquesta mitjançant caixes niu, hotels d'insectes,
balses amb plantes aquàtiques i peixos (pel control dels
mosquits) i aigua en moviment (evitant aigua estancada perquè no
generi molèsties amb els mosquits). Garantint el control de
plagues o colònies de rates, coloms, entre altres.
Garantir que sigui un espai de biodiversitat i reconnexió amb la
natura.

Utilitzant paviments i terres permeables, evitant el ciment, i
mantenint la biodiversitat creada pels horts i conservant
l'arbrat que hi ha plantat. Estudiant la possibilitat
d'incorporar jardins pluvials (rain gardens) que permetin
recol·lectar i canalitzar les aigües pluvials, mantenint el sòl
humit i reduint la necessitat de reg, com per exemple, els
introduïts a la plaça de les Glòries.
Entendre el parc com a continuïtat d'altres espais verds,
generant corredors.

Relacionant el nou espai públic amb el Parc Güell a través d'un
connector verd, i afavorint que aquest tingui continuïtat fins a
plaça Lesseps i el mar. Harmonitzant la vegetació dels jardins
del Consolat amb el verd del Parc Central, i la continuïtat dels
recorreguts en aquests dos espais. Tenint cura de l'arbrat per
tal que estigui sa.
Garantir que hi hagi vegetació densa a l'estiu, que aporti ombra,
alhora que tenir espais assoleiats on s'hi col·loquin els horts o
els usos que necessitin sol.

Diversificant les espècies per tal de combinar arbres de
creixement ràpid, que puguin aportar ombra en un temps, amb
arbres més joves o de creixement més lent. Aprofitant la biomassa
de la vegetació densa, i dels horts per tal de ser utilitzada com
a matèria orgànica per produir compost, o altres materials, i
garantint-ne el bon manteniment.
Evitar espais verds compartimentats com els Jardins de Manuel
Blancafort, tot garantint la continuïtat del verd, ja que es
considera que l'espai públic és petit, garantint així la
simultanitat d'usos. Evitant també, la configuració estructurada
a partir de parterres de vegetació o flors tancades, o la
instal·lació de tests de ciment o altres materials durs. Generant
zones de gespa més obertes amb vegetació resistent a la sequera i
fàcil manteniment.
Combinar la naturalesa autòctona i "salvatge" amb la neteja,
manteniment i cura de l'espai.

Garantint sempre el bon manteniment i cura del verd, sigui de
gestió pública o comunitària, per tal d'evitar la sensació de
degradació. Evitant els espais per gossos per la brutícia
derivada que generen, el malestar al verd.
Mantenir les espècies existents, tant les històriques com la
famosa glissinia, així com l'arbrat plantat per col·lectius del
barri.

Fent un inventari de la vegetació existent: horts, oliveres,
glisínies, arbrat gran, etc. i garantint-te la cura i el
manteniment, evitant també espècies invasives.
Entendre la vegetació, no només de forma ornamental, sinó des
d'una perspectiva d'interacció i de producció.

Per exemple, incloent plantes aromàtiques o medicinals (farigola,
romaní, espígol...) o arbres fruiters a l'inventari de vegetació
(figueres, magraners, nesprers, oliveres, llimoners, nogueres,
codonyers...). Garantir-ne la recollida i el consum d'aquests,
per tal d'evitar que caiguin a terra i vinguin animals o malmeti
el paissatge, i el manteniment i cura. Incloent les flors com a
part de la vegetació, per garantir un espai florit.
Garantir àrees menys controlades i més silvestres, assalvatjades
i boscoses. Com per exemple, el Parc Güell.

Eliminar les zones assalvatjades.
Tenir en compte el soroll com una qüestió transversal del
projecte i plantejar estratègies d'aïllament.

Sigui, per exemple, a través de vegetació específica, o de la
pròpia geometria de l'espai. Allunyant i protegint del soroll,
sobretot de l'Avinguda Vallcarca, des del parc fins la plaça del
metro, i garantint la privacitat i intimitat dels habitatges en
planta baixa, respecte de les zones públiques o de pas, a través
de barreres vegetals que també poden contribuir a l'aïllament
acústic.
Treballar per un model de ciutat més verd i saludable que deixi
de prioritzar els espais construits amb asfalt, repensant també
el vincle amb la natura i promovent pulmons verds.

Equipant l'espai públic lliure de ciment, com per exemple,
promovent espais de verds saludables com les Vinyes, valorat
favorablement per les seves qualitats d’espai verd, saludable, de
cura comunitària, i per les seves condicions de paviment i de
materialitat.
Estudiar les característiques necessàries per tal que sigui
refugi climàtic.

Incloent zones ombrívoles, aigua… i elements educatius en valors
ambientals, tant per la canalla com per gent adulta.
Equipar l'espai amb infraestructures de reciclatge.

Per exemple, contenidors, papereres, espais de compostatge, etc.,
o amb una premsadora de llaunes de refresc, com a exemple
d'element que educa en valors i pot reduir els residus que
s'estan generant ara. Evitar omplir el parc amb infraestructures
que ocupin molt espai, ja que l'espai és petit, i extendre la
possible ubicació d'aquests elements a l'entorn i pel barri.
Instal·lar elements d'ombra vegetal, pèrgoles vegetals i/o
pèrgoles fotovoltaiques que generin l'energia necessària per
l'autosuficiència de la il·luminació.

Instal·lant arbres que facin ombra a l'estiu. Garantint les zones
d'ombra, sigui a través d'arbrat com altres elements.
Garantir que sigui un espai de descans i de tranqui·litat.

On s'hi pugui fer una passejada saludable, llegir un llibre, etc.
Promoure la vitalitat amb diversitat d'usos, corresponent també a
les diferents franges horàries del dia i els fluxos de
desplaçaments, de diferents tipus d'usuaris i diferentes
necessitats que puguin tenir usant aquest espai.
Assegurar que els recorreguts i espais d'estada verds estiguin
ben il·luminats i garanteixin la visibilitat.

Garantint que aquesta il·luminació sigui respectuosa amb la
biodiversitat, per exemple, instal·lant lluminàries automàtiques
que detectin el moviment, i millorar la percepció de seguretat
vinculada a la obstrucció de la visiblitat per part de la
vegetació, sobretot als accessos a l'espai.
Garantir espais pel joc lliure en un entorn natural, afavorint
els espais de joc naturals amb vegetació autòctona on es pugui
córrer, amagar-se, veure insectes…

Mantenint les qualitats d'aquest espai en relació a la cura dels
infants: És un espai que permet jugar lluny dels cotxes i en
relació amb la natura i la canalla de la gent que hi viu.
Garantir, també, espai per a les famílies, per tal que les
persones cuidadores puguin tenir un espai d'estada, de cura i de
socialització.
Garantir la senyalètica clara i llegible de l'espai.

Per tal de facilitar els itineraris i ubicar els equipament i
serveis del parc que el veïnat pugui estar orientat.
Mantenir espais de verd no estucturat, comunitari i natural per
al gaudi del veïnat i per al joc de la canalla.

Evitant que l'espai públic es privatitzi a través de terrasses o
altres usos privatius que prioritzin el rèdit econòmic o
estableixin la relació amb l’espai a través del consum.
Equipar i facilitar l'estada amb infraestructures com els banys
públics, que són imprescindibles pel gaudi dels espais
compartits, sigui a través de la construcció d'elements d'ús
públic, com senyalitzant la ubicació dels banys dels equipaments
existents del voltant (Consulat, Can Carol, la Fusteria...).
Cuidar que l'arbrat, per una banda, estigui sa, i per altra, que
no generi alèrgies o generi una gran quantitat de polen, o altres
molèsties.
Permetre la convivència entre models d'hort.

Per una banda, tancat per a l'ús terapèutic que desenvolupa
Heura, i per altra banda, obert autogestionat des de la comunitat
com l'Hort de la Fusteria. Entenent l'espai dels horts des de la
seva diversitat d'usos i valors: estètic, recreatiu, terapèutic,
comunitari, productiu, autosuficiència… Conservant els usos
actuals de l'hort comunitari, així com la seva ubicació, tenint
en compte el reconeixement i valoració de la feina i l'esforç
col·lectiu de la terra cultivada, per una banda, i per l'altra,
apostant per un model d'autosuficiència col·lectiva que permeti
la producció d'aliments de forma autogestionada per apostar per
un futur més sostenible.
Conservar la bassa per la biodiversitat que acull.

I perquè es considera necessària per l'ús dels horts. Garantir
que estigui propera a aquests, o reubicar-la a la Font de la
Nina.
Garantir que la ubicació dels horts sigui en un espai assoleiat
per tal de poder cultivar.

Alhora de tenir en compte que les alçades dels edificis del
voltant no hi facin ombra.
Dissenyar i equipar amb els elements necessaris per tal que
puguin generar-se espais de trobada obertes i col·lectives al
voltant dels horts.

Garantint que l'espai dels horts sigui obert, que no es
privatitzi l'espai a través de tanques, i amb accés lliure per a
tothom, garantint usos mixtos per tal que passin activitats
simultànies, i assegurant que formi part de l'espai públic
productiu. Aprofitant la comunitat que es genera al voltant dels
horts, per utilitzar la producció per fer àpats comunitaris.
Donant prioritat a la construcció i reubicació dels horts per
davant de l'edificació, assegurant que no es perdin les xarxes
comunitàries que s'han generat aquests anys al voltant d'aquests.
Equipar els horts i l'espai amb punts d'aigua corrent, que es
podria tenir a través de la recuperació dels pous que hi havia
abans, evitant l'aigua estancada, i propiciant el reg per gota a
gota, amb canalització autosuficient garantint-lo de forma
natural. Garantint que els horts tinguin proximitat a un punt
d'aigua.
Pacificar l’entorn de les transformacions (c. Bécquer, c.
Cambrils, c. Calendau i en la mesura del possible, c. Farigola) i
preveure vitalitat a les plantes baixes, donant prioritat als
desplaçaments a peu i equipant amb plataformes úniques, reducció
de velocitat, bancs (que no siguin unipersonals, que no mirin als
edificis i que estiguin pensats per a acompanyar la socialització
i cura), bona il·luminació, ombres, taules, punts d'aigua, etc.
Garantint passos amb prioritat vianant i ben senyalitzats,
treballant la connexió amb el Jardins de Maria Baldó.
Diversificant els usos en planta baixa, sobretot l'entorn del
carrer Bécquer, perquè actualment és una zona molt fosca i amb
poca vitalitat.
Equipar els horts i l'espai amb punts d'aigua corrent, que es
podria tenir a través de la recuperació dels pous que hi havia
abans, evitant l'aigua estancada, i propiciant el reg per gota a
gota, amb canalització autosuficient garantint-lo de forma
natural. Garantint que els horts tinguin proximitat a un punt
d'aigua.
-----------------------------------------------------------------
Dissenyar i equipar amb els elements necessaris per tal que
puguin generar-se espais de trobada obertes i col·lectives al
voltant dels horts.
-----------------------------------------------------------------

Garantint que l'espai dels horts sigui obert, que no es
privatitzi l'espai a través de tanques, i amb accés lliure per a
tothom, garantint usos mixtos per tal que passin activitats
simultànies, i assegurant que formi part de l'espai públic
productiu. Aprofitant la comunitat que es genera al voltant dels
horts, per utilitzar la producció per fer àpats comunitaris.
Donant prioritat a la construcció i reubicació dels horts per
davant de l'edificació, assegurant que no es perdin les xarxes
comunitàries que s'han generat aquests anys al voltant d'aquests.
Garantir espais pel joc lliure en un entorn natural, afavorint
els espais de joc naturals amb vegetació autòctona on es pugui
córrer, amagar-se, veure insectes…
-----------------------------------------------------------------

Mantenint les qualitats d'aquest espai en relació a la cura dels
infants: És un espai que permet jugar lluny dels cotxes i en
relació amb la natura i la canalla de la gent que hi viu.
Garantir, també, espai per a les famílies, per tal que les
persones cuidadores puguin tenir un espai d'estada, de cura i de
socialització.
Assegurar que els recorreguts i espais d'estada verds estiguin
ben il·luminats i garanteixin la visibilitat.
-----------------------------------------------------------------

Garantint que aquesta il·luminació sigui respectuosa amb la
biodiversitat, per exemple, instal·lant lluminàries automàtiques
que detectin el moviment, i millorar la percepció de seguretat
vinculada a la obstrucció de la visiblitat per part de la
vegetació, sobretot als accessos a l'espai.
Promoure la vitalitat amb diversitat d'usos, corresponent també a
les diferents franges horàries del dia i els fluxos de
desplaçaments, de diferents tipus d'usuaris i diferentes
necessitats que puguin tenir usant aquest espai.
-----------------------------------------------------------------
Instal·lar elements d'ombra vegetal, pèrgoles vegetals i/o
pèrgoles fotovoltaiques que generin l'energia necessària per
l'autosuficiència de la il·luminació.
-----------------------------------------------------------------

Instal·lant arbres que facin ombra a l'estiu. Garantint les zones
d'ombra, sigui a través d'arbrat com altres elements.
Estudiar les característiques necessàries per tal que sigui
refugi climàtic.
-----------------------------------------------------------------

Incloent zones ombrívoles, aigua… i elements educatius en valors
ambientals, tant per la canalla com per gent adulta.
Treballar per un model de ciutat més verd i saludable que deixi
de prioritzar els espais construits amb asfalt, repensant també
el vincle amb la natura i promovent pulmons verds.
-----------------------------------------------------------------

Equipant l'espai públic lliure de ciment, com per exemple,
promovent espais de verds saludables com les Vinyes, valorat
favorablement per les seves qualitats d’espai verd, saludable, de
cura comunitària, i per les seves condicions de paviment i de
materialitat.
Tenir en compte el soroll com una qüestió transversal del
projecte i plantejar estratègies d'aïllament.
-----------------------------------------------------------------

Sigui, per exemple, a través de vegetació específica, o de la
pròpia geometria de l'espai. Allunyant i protegint del soroll,
sobretot de l'Avinguda Vallcarca, des del parc fins la plaça del
metro, i garantint la privacitat i intimitat dels habitatges en
planta baixa, respecte de les zones públiques o de pas, a través
de barreres vegetals que també poden contribuir a l'aïllament
acústic.
Garantir àrees menys controlades i més silvestres, assalvatjades
i boscoses. Com per exemple, el Parc Güell.
-----------------------------------------------------------------

Eliminar les zones assalvatjades.
Entendre la vegetació, no només de forma ornamental, sinó des
d'una perspectiva d'interacció i de producció.
-----------------------------------------------------------------

Per exemple, incloent plantes aromàtiques o medicinals (farigola,
romaní, espígol...) o arbres fruiters a l'inventari de vegetació
(figueres, magraners, nesprers, oliveres, llimoners, nogueres,
codonyers...). Garantir-ne la recollida i el consum d'aquests,
per tal d'evitar que caiguin a terra i vinguin animals o malmeti
el paissatge, i el manteniment i cura. Incloent les flors com a
part de la vegetació, per garantir un espai florit.
Mantenir les espècies existents, tant les històriques com la
famosa glissinia, així com l'arbrat plantat per col·lectius del
barri.
-----------------------------------------------------------------

Fent un inventari de la vegetació existent: horts, oliveres,
glissínies, arbrat gran, etc. i garantint-te la cura i
manteniment, evitant, també, espècies invasives.
Combinar la naturalesa autòctona i "salvatge" amb la neteja,
manteniment i cura de l'espai.
-----------------------------------------------------------------

Garantint sempre el bon manteniment i cura del verd, sigui de
gestió pública o comunitària, per tal d'evitar la sensació de
degradació. Evitant els espais per gossos per la brutícia
derivada que generen, el malestar al verd.
Evitar espais verds compartimentats com els Jardins de Manuel
Blancafort, garantint la continuïtat del verd, ja que es
considera que l'espai públic és petit, garantint així, la
simultanitat d'usos. Evitant també, la configuració estructurada
a partir de parterres de vegetació o flors tancats, o la
instal·lació de testos de ciment o altres materials durs.
Generant zones de gespa més obertes amb vegetació resistent a la
sequera i de fàcil manteniment.
-----------------------------------------------------------------
Garantir que sigui un espai de biodiversitat i reconnexió amb la
natura.
-----------------------------------------------------------------

Utilitzant paviments i terres permeables, evitant el ciment, i
mantenint la biodiversitat creada pels horts i conservant
l'arbrat que hi ha plantat. Estudiant la possibilitat
d'incorporar jardins pluvials (rain gardens) que permetin
recol·lectar i canalitzar les aigües pluvials, mantenint el sòl
humit i reduint la necessitat de reg, com per exemple, els
introduïts a la plaça de les Glòries.
Entendre els horts com a activitat saludable.
---------------------------------------------

Permetent la convivència entre models d'hort, per una banda,
mantenint l'ús de l'hort tancat per a l'ús terapèutic que
desenvolupa Heura, per les dones en risc d’exclusió, i per altra
banda, obert autogestionat des de la comunitat com l'Hort de la
Fusteria.
Conservar i equipar la pista per a l'activitat esportiva i
social.
-----------------------------------------------------------------

Instal·lant serveis com: vestidors, WC, bancs per a seure i
esperar, bona il·luminació, papereres, etc. Reconeixent aquesta
com a espai d'accés a l'esport amb forta centralitat. Habilitant
una zona a l'entorn del parc, fora la pista per a poder fer
esport també.
Equipar l'espai amb elements per a seure a l'ombra.
---------------------------------------------------
Mantenir les qualitats que promouen l'autonomia, per exemple,
permetent jugar lluny dels cotxes, i en relació amb la natura per
facilitar les tasques de cura, o garantint l'accessibilitat de
l'espai.
-----------------------------------------------------------------
Atendre els cicles vitals i les necessitats derivades de les
cures,tenint en compte les necessitats diverses al llarg de la
vida, és a dir, identifitant-les i garantint, per exemple, els
espais infantils amb espais per a les persones cuidadores,
afavorint que també sigui un espai de socialització per les
famílies, tenint en compte les necessitats de trobada del jovent,
acollint les activitats de les persones adultes, i garantint un
espai de descans, socialització i passeig per a les persones
grans (entre altres).
-----------------------------------------------------------------
Mantenir i donar espai a les festes populars i obertes a totes
les entitats, col·lectius i veïnes del barri.
-----------------------------------------------------------------
Combinar les zones de joc en contacte amb l'entorn natural, amb
la instal·lació de zones de joc ordenades i formals. Equipades
amb gronxadors, tobogants…
-----------------------------------------------------------------
Garantir el joc no dirigit en contacte amb l'entorn natural, amb
vegetació autòctona on es pugui córrer, amagar-se, veure insectes
i sense jocs preestablerts que permeti el joc de manera autònoma
i segura pels infants. Sense materials de plàstic, sinó amb
materials naturals.
-----------------------------------------------------------------
Mantenir la superfície actual del horts comunitaris.
----------------------------------------------------

L'estimació aproximada de la superfície actual dels horts és de
1681 m2 (hort Patatal: 335 m2; hort Farigola: 496 m2; hort
Fusteria: 350 m2; hort Vinyes: 200 + 300 m2). Tenir en compte les
necessitats d'assoleiament en l'ubicació d'aquests, i les
característiques de gestió comunitària, no dividits en
parcel·les, sinó que s'entenguin com a part de l'espai públic
obert a tothom, sembrats directament en la terra per a contribuir
des de l’agroecologia regenerativa de la terra.
Acollir usos, activitats i esdeveniments puntuals a l'aire lliure
que necessiten un espai ampli,és a dir, activitats promogudes pel
veïnat, concorregudes i que necessiten espai pel seu muntatge o
visibilitat a l'espai públic. Esdeveniments i activitats com:
mercat de pagès, mercat d'intercanvi, celebracions, àpats
populars, festes de barri, reunions a l'aire lliure, xerrades,
castanyada, activitats esportives col·lectives o activitats
d'iniciativa veïnal com les que passen a la plaça de la Pastora i
Petanca. Zonificant on hi hagi elements rígids que no sigui
l'espai on està pensat per ser d'esdeveniments veinals.
-----------------------------------------------------------------
Equipar l'espai amb estructures rígides, però flexibles (de
fusta) per a poder realitzar actes veïnals.
-----------------------------------------------------------------

Equipant, per exemple, amb murs, grades o amb infraestructures
comunitàries amb forma d'amfiteatre, on la gent es pugui assentar
de forma esglaonada a diferents nivells i que permeti organitzar
i assistir a actuacions.
Fomentar la trobada i equipar amb elements que permetin les
activitats de socialització, com per exemple, taules de picnic i
bancs, banys públics, o altres elements per seure i trobar-se,
berenar o fer el vermut o cervesa. Buscant formes urbanístiques
de fomentar un ús comunitari de l'espai d'estada, evitant
l'atomització a través de bancs d'ús individual o la
compartimentació de l'espai.
-----------------------------------------------------------------
Dibuixar una configuració física i social, amb mida i escala
humana de "plaça de barri", com per exemple, les places de
Gràcia, o els solars actuals, evitant edificis alts que no formen
part del patrimoni paisatgístic dels barris de Vallcarca.
Fer accessible la part baixa del parc amb la part alta del
viaducte.
-----------------------------------------------------------------

Incloent mitjans que facilitin la connexió entre una banda i
l'altra. Aquests mitjans es proposa que siguin mecànics per
acollir la població més envellida i habitual de la zona, alhora
que hi ha reticències per usas escales mecàniques per les
experiències del barri amb la manca de manteniment d'aquestes.
Altres opcions són: ascensor o rampes.
Pacificar l’entorn de les transformacions (c. Bécquer, c.
Cambrils, c. Calendau i en la mesura del possible, c. Farigola) i
preveure vitalitat a les plantes baixes, donant prioritat als
desplaçaments a peu i equipant amb plataformes úniques, reducció
de velocitat, bancs (que no siguin unipersonals, que no mirin als
edificis i que estiguin pensats per a acompanyar la socialització
i cura), bona il·luminació, ombres, taules, punts d'aigua, etc.
Garantint passos amb prioritat vianant i ben senyalitzats,
treballant la connexió amb el Jardins de Maria Baldó.
Diversificant els usos en planta baixa, sobretot l'entorn del
carrer Bécquer, perquè actualment és una zona molt fosca i amb
poca vitalitat.
-----------------------------------------------------------------
Evitar la reducció o eliminació de la zona verda per a aparcar
els cotxes.
-----------------------------------------------------------------

Evitar la privatització de l'espai públic del carrer amb vehicles
privats i estacionats, garantint que l'espai públic sigui d'ús
públic, per a gaudir, de trobada i de circulació sostenible.
Estudiar el carrer Calendau com a eix transversal i articulador
d'espais públics, equipaments i orografia.
-----------------------------------------------------------------

Posant en valor les relacions entre els espais públics i
equipaments que contribueixen a construir comunitat (Can Carol,
el Consolat, la Fusteria) i els espais públics (plaça davant de
Can Carol, plaça de la Paloma, Parc Central, Pista esportiva) o
les diferències de nivell entre la Plaça Mons, carrer Calendau i
el carrer de la Mare de Déu del Coll. Garantint la bona
connectivitat d'aquests amb el Parc Central.
Garantir que el parc sigui un espai públic obert i continu sense
tanques, buscant estratègies per evitar la colonització per part
dels turistes, i garantint la convivència entre els diversos usos
i activitats, sense generar molèsties al veïnat. Treballant per
l'accessibilitat dels accessos al parc, i evitant escales i
altres barreres arquitectòniques. Estudiant la possibilitat de
garantir l'accés vehicular de serveis que permetin la cura i el
manteniment del parc. Evitar el tancament a través de tanques ja
que provoca desviaments a l'hora de comunicar la sortida del
metro amb la resta de connexions.
-----------------------------------------------------------------

Limitar el parc amb tanques i horaris restringits a la nit, per
tal d'evitar usos que generin molèsties o brutícia durant la nit.
-----------------------------------------------------------------
Facilitar la mobilitat a peu entre unes parts i altres del barri
actualment desconnectades.
-----------------------------------------------------------------

Per exemple, entre la plaça Mons i la plaça del metro, entre el
viaducte (o el Consolat) i el Parc Central, continuïtat dels
Jardins de Maria Baldó, costats de l'Av. Vallcarca i
l'articulació dels diversos equipaments i espais públics (a
través del carrer Calendau). Garantint la connexió directa a
través de rampes o altres elements accessibles, és a dir,
habilitant tots els encreuaments dels itineraris per a realitzar
totes les activitats de la quotidianitat en equipaments i espais
públics que travesen el Parc Central, fins i tot passejar.
A les extraescolars les activitats són dirigides, a futbol
més presència de nens i a patinatge i zumba més nenes, les altres
són barrejats.
El pati pot tenir la part esportiva i la part ludicoesportiva.
Al pati gran hi ha un sorral només i dues pistes amb porxo, a
infantil tenim 2 sorrals, un tobogan i un rocòdrom.
RELACIONS

Què m'agradaria compartir

- Les joguines
- La pista
- Colors per pintar amb els altres nen i nenes.
- El porxo amb tota l'escola.

Quins espais ens donen calma?

-Un lloc on hi hagi arbres.
-Un espai per fer massatges.
-Un lloc tranquil on no hi hagi gaire soroll.

Què fan les famílies i els mestres al pati?

-Que vinguin a jugar.
-Vigilar-nos.
-Explicar contes.

Com tenim cura del pati?

-Cuidar els jocs i joguines del pati.
-No trencar les plantes de la font.

Què fem als espais naturals del pati?

-Entrar l'hort a cuidar les plantes.
-Tenir més arbres que es tapin el sol.
-Decorar l'escola amb més plantes i zones verdes.

USOS

Quines activitats en agrada ferhi, al nostre pati?

-Córrer.
-Enfilar-se.
-Jocs d'equip
-Jocs imaginatius
-Espai artístic

Què hi haurie d'haver, al pati, perquè ens hi trobessim a gust
tot l'any?

-Casetes de fusta
-Ombra
+ zones d'aigua
-arbres
-espais de relax

Quins canvis s'hi haurien de fer, al
pati, perquè poguessin gaudir de totes les zones per igual?

-Espai per tothom, no separats. Que ens poguen barrejar.

Quines classes ens agradaria fer al pati?

-Matemàtiques
-Medi
-Català

CARACTERÍSTIQUES

1.
-Colors més vius
-Diferents formes

2.
-Casetes de fusta
-Sorral més gran i més sorra
-Teles
-Baranes
-Cordes
-Balancins

3.
-Ocells

4.

Olorar més flors i plantes

5. Esmorzar al pati quan fa bon temps
QUIN PATI VOLEM PER AL FUTUR?

RELACIONS

1. Compartim els jocs amb tota l'escola.
2. El racó de l'entrada, el banc, el sorral.
3. Els mestres vigilen i ens criden l'atenció si alguna cosa fan
malament.
Quan es juga a futbol hi ha un mestre que fa d'àrbitre.

USOS

1. Escalada, bàsquet, cuidar l'hort, parkur, rampes skate,
pintar, gronxadors, guarda bicis i patinets, posar un laberint.
Poder fer patis a la terrasa de la biblioteca.

2. Que hi hagi tendals, zones per refugiar-nos del fred, fons
d'aigua.

3. Posar jocs als diferents espais.
Treure la pista de bàsquet i utilitzar-la per
fer parkour i escalada.
Posar més arbres.
Posar una rampa al costat de l'hort per fer skate.

4. Cercles
Tutoria
Matemàtiques
Artística

CARACTERÍSTIQUES

1. Un tobogan a la zona de la sorra
La pista de gespa
Posar un pal com el dels bombers per baixar al pati.
Una zona d'escalada molt gran.
Un salting.
Una pista d'atletisme.

2. Terra tou per poder fer tombarelles

3. Ocells
Música de relaxació.

4. Menta
Flors
Llimona
RELACIONS

1.Compartir tot el material de les capses del pati. Tenir més
material.

Compartir un dia de pati amb els nens i nenes d'infantil

2.El dels arbres, el de la gespa que fos més gran. A les escales
que baixen del gimnàs. Bancs a l zona dels arbres.

3.Fer activitats al cap de setmana amb les famílies.

Jocs els dissabtes.

Que els mestres juguin amb nosaltres.

4.No llençar papers a terra.

Regar les plantes.

Entrar a l'hort i regar les plantes.

Observar els ocells al pati.

USOS

1. Zona d'escalada.
Parc amb gronxadors per primària.
Tirolina
Pista de futbol
Xarxa
Tendals pel sol
Jocs "mòbils"
Llits elàstics
Jocs de taula
Classes de ioga.
Material d'educació física.
Parkour
Circuits
Una caseta

2. Més fonts, el tendals, arbres, arbustos.

3. Taules amb material per pintar.
Seients en forma de cercle.

4. Matemàtiques, català, artística i Medi.

CARACTERÍSTIQUES

1. Plantes de colors.
Espai per fer murals.
Pintar jocs a terra.

2. Pedram rocòdrom, bancs, gespa, seients rodons, hamaques.

3. Ocells, animals. Música.

4. Plantes de l'hort

5. Fruites de l'hort
Una cafeteria
RELACIONS

1. Jocs de taula

2. Sofà, pufs, llits elàstics
Anar a l'hort

3. Famílies que jugui'm amb nosaltres.
Futbol i bàsquet, alumnes contra pares.

4. Canviar les tanques metàl·liques.
Més papereres.
Senyals de prohibició.

5. Fer jardineria.
Guàrdies perquè no pintin les parets.

USOS

1. Posar una xarxa de vòlei i de bàdminton.

2. Algun espai tancat per fer jocs si plou.

3. Dividir la pista i fer espais diferents

4. Projectes, Medi, artística

CARACTERÍSTIQUES

1. La platja.
Tapar els edificis.
Un projector (sala de pel·lícules)

2. Un piano
Paret d'escalada
Tirolines
Ceràmiques
Paret per poder pintar

3. Ocells, la natura
Música

4. Perfums

5. Màquina de llimonada i gelats.
RELACIONS

1. Ens agradaria poder compartir una zona de parc amb tobogan i
gronxadors, Casetes com les d'infantil.
Un futbolí, cadires i taules a l'espai tranquil per pintar i
jugar a jocs de taula.
Una tirolina. Guixos per la pissarra. Un rocòdrom. Una xarranca i
una zona amb para-sols que sigui bonica amb plantes.

2. Ens donen calma la zona tranquil·la i el sorral. També la zona
del banc i el porxo de baix.

3. Ens veuen ballar i jugar a les festes, ens venen a recollir al
pati. Els i les mestres ens vigilen al pati i ens donen el
material. De vegades juguen amb nosaltres.

4. Cuidem els espais i el material. No fem malbé les plantes i
llencem la brossa on toca.

5. Mirem les plantes de l'hort, fem casetes per les formigues,
juguem amb les fulles del terra i juguem al pica paret amb els
arbres.

USOS

1. Jugar partits, fer estacions de jocs cooperatius com el dia
de la pau, jugar al ping-pong, pintar, fer jocs tradicionals,
escalar el rocòdrom.

2. Una font que funcioni bé. Més plantes als diferents espais.

3. Podríem fer un taulell i apuntar on juguem per saber on hem
jugat més i on he, jugat menys.

4. Educació física, mates, medi i artística.

CARACTERÍSTIQUES

1. Un mural d'una muntanya i d'un arc de Sant Martí.
Cares de felicitat i nens i nenes jugant. Més plantes i arbres de
diferents tipus. Poder observar més insectes.

2. Ens agradaria tocar coixins, parets de diferents textures,
arbres, jocs de taula, fruits dels arbres.
Guixos per pintar.

3. Ens agradaria sentir ocells. Música relaxant de vegades (com
el d'una cascada) i nens i nenes jugant, També insectes i menys
soroll.

4. Ens agradaria que el nostre pati tingues flors i plantes.

5. Ens agradaria gaudir de les fruites de l'escola, de l'esmorzar
i poder fer pica-pica al pati.
RELACIONS

1. Pilotes, bitlles, raquetes de tenis, ping-pong, twister,
piscina de boles.

2. Zona "chill-out", sorral, hort, lloc amb sons de la natura,
caseta de fusta.

3. Reunions, festivals, alguns juguen amb nosaltres.

4. Reguem plantes, no tirem escombraries, cuidem el mobiliari.

5. Tranquil·litzar-nos, cuidem les plantes, reguem.

USOS

1. Futbol, rocòdrom, experiments, camp de gespa.

2. Piscina, gespa, jacuzzi, caseta de fusta, zona tapada (pel
fred).

3. Repartir els dies de pilota, jocs dirigits.

4. Química, E. Fisica, robòtica, matemàtiques, patinatge,
piscina.

CARACTERÍSTIQUES

1. Animals, cares somrients, decoracions, llac amb
peixos, guinardes de colors, piscina, gronxadors, tirolina,
llit elàstic, riu, para-sol, laberint, caseta de fusta, globus,
parc amb tobogan i castell.

2. Aigua, textures suaus, llana, terra més llis, gandules,
piscina de boles, trampolí...

3. Ocells, música, aigua, vent, contes, una cascada.

4. Flors, plantes, vent-

5. Xocolata, dolços, fruita, esmorzars, menjar verdures de
l'hort, donar menjar als animals
RELACIONS

1. Cal Compartir les joguines i el pati amb els nens i nenes
d'infantil.

2. Un espai apartat per parlar, un espai per pintar, una mena de
font amb gespa.

3. Que un dia vinguin famílies a jugar amb els alumnes al pati.
Un dia de menjar típic amb les famílies.
Fer un taller de cuina a l'escola.

4. Regar les plantes, mantenir el pati net i pintar les parets.

5. Observar les plantes, escoltar música i plantar a l'hort.

USOS

1. Fer escalada, saltar, tenir gronxadors, tobogans, tirolines i
unes barres d'exercici.

2. Més plantes, música relaxant i uns coixins grans.

3. Treure l'estructura de fusta que separa el pati d'infantil i
fer servir el gimnàs a l'hora del pati.

4. Els cercles amb la Laura, música i biblioteca.

CARACTERÍSTIQUES

1. Formes geomètriques, banderes, molts colors i que predomini el
color blau.

2. Que el terra sigui suau i que les parets tinguin una textura
esponjosa.

3. Els ocells i el soroll del mar.

4. Olors de plantes, de xocolata, de flors, a crispetes i a dolç.

5. Del menjar de la mare, de les patates, dels caramels, les
galetes i dels fruits secs.
RELACIONS

1. Ens agradaria tenir més jocs per jugar. També més arbres i
plantes.

2. Una caseta per jugar a dins, jugar a la cuineta, jugar a jocs
pintats a terra.

3. Podrien fer tallers al pati (pintar castanyes, flors per Sant
Jordi, menjar xocolata desfeta per Nadal). Ens agradaria fer una
festa i ballar amb els pares.

4. Tindrem cura de les joguines i les recollirem per guardar-les
al seu lloc.

5. Posarem encarregats per regar les plantes. Si plantem més
arbres no, pujarem perquè hem de cuidar-los.

USOS

1. Jocs de construcció per jugar plegats. Córrer i fer curses.

2. Posar 2 fonts ben boniques. Quan faci calor poar tendals.

3. Fer una llista per repartir els espais.

4. Fer més Educació física i fer lectura al pati.

CARACTERÍSTIQUES

1. Ens agradaria veure tota l'escola pintada i arreglada.

2. Tocar i jugar amb la sorra i l'aigua.

3. Ens agradaria jugar escoltant música, els sons dels ocells, el
so de la pluja i el vent. (una nena va dir que tenia les
gravacions).

4. Les olors de les flors, de la sopa del menjador.

5. Moniatos, castanyes, xocolata calenta, neules, menjar la mona
de pasqua, xurros, panellets, gelats quan faci calor.
RELACIONS

Observem els jocs al pati, hi ha un dia de jocs dirigits, fem
d'àrbitre quan juguen a futbol, etc.

Aprofitem l'estona per veure com es relacionen els alumnes entre
ells. No ho anotem enlloc, tret que hi hagi coses que ens cridin
molt l'atenció o que necessitem que altres mestres també vegin.

A l'aula hem de dedicar estones a solucionar conflictes del pati.

Hi ha un dia a la setmana de joc dirigit on tothom juga amb
tothom. Sinó, normalment les nenes parlen a l'estona del pati i
els nens tendeixen a ocupar gran part del pati. Hi ha nenes
que si que s'agrupen per cultura.

Els conflictes sorgeixen amb el joc i normalment perquè no es
poden d'acord amb les normes del joc.
Això s'està treballant a l'aula.
Hi ha una comissió que organitza el material que es deixa als
alumnes.

USOS

Des de l'any passat, hi ha unes normes del pati penjades a la
paret.
Intentem proposar jocs perquè jugui tothom, regulem l'espai que
ocupen, resolem conflictes, etc.
Pel pati del matí i del menjador, per fer educació física.
Els alumnes juguen a futbol, a les activitats dirigides que fem,
als jocs que hi ha a les caixes, etc.
Acostumen a fer jocs d'intensitat i on han de córrer. Les nenes
sovint estan assegudes xerrant. Hi ha alumnes que al pati
s'avorreixen.
Al pati podem expressar el que senten.

CARACTERÍSTIQUES

Al pati predomina el gris de la porta, el marro de les escales,
el blau de les parets, el gris de la pista.
No poden jugar gaire amb element naturals, perquè no n'hi ha.
Poden jugar a les rampes i les escales.
Tenim un pati molt ampli on poden córrer, saltar, estar més
tranquils...
És un pati que a l'estiu hi fa molta calor i a l'hivern fa
bastant fred.
RELACIONS

A vegades jugo una estona amb l'alumnat, proposo un joc quan veig
algun alumne aïllat, o participo en propostes que fan.

Observo els estats emocionals, les relacions i conflictes.
Després parlo amb les tutores i amb l'equip social.
En general sol haver barreja i juguen a jocs no estereotipats. A
vegades també es veuen grups de nois i grup de noies.
Hi ha conflictes, i a vegades els adults hi intervenen, cadascuna
amb el seu estil.
Estaria bé tenir un model coordinat entre equip docent altres
professionals com l'equip socioemocional i monitoratge del
menjador.
Hi ha una comissió específica.
L'alumnat participa en la recollida de material

USOS

L'objectiu de la nostra intervenció al pati és veure i ajudar a
gestionar conflictes.
Al pati els infants juguen a jocs de pilota, al sorral, amb
cordes, amb caixes de fruita buides, parlen, dibuixen i pinten,
fan exercicis corporals com el pi o el pont, corren, ballen.
Hi ha un joc bastant motriu tot i que també hi ha joc sedentari.
És habitual que el joc motriu el facin els nois i el sedentari
les noies, però amb excepcions.
Experimenten amb terra del sorral, a vegades fan servir
estructures del pati que no són de joc, con baranes, rampa,
escales, per la necessitat d'experimentar les seves possibilitats
corporals.

CARACTERÍSTIQUES

Color blanc de les parets i altres colors de la pintura de parets
de l'edifici.

Fa sol a la pista i a l'hort, fa ombra als porxos.