darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Autoria: Espai d’Inclusió i Formació Casc Antic (Eicascantic).

Població a la qual s’adreça:

* Persones beneficiàries directes i indirectes: el principal
perfil del col·lectiu destinatari són dones afectades per la
violència masclista, residents a Barcelona i rodalies, majors
d’edat i que tinguin un nivell bàsic de comprensió i expressió en
llengua castellana. Aquestes seran dones usuàries de la nostra
associació o derivades d’entitats del tercer sector i serveis
municipals amb els quals treballem. Com a beneficiaris indirectes
hi ha els infants i les famílies de les dones destinatàries del
projecte.
* Públic en general: els actes de sensibilització estan adreçats
a la població general, sense distinció d’edat, gènere o origen,
atès que entenem que les diferents formes de la violència
masclista afecten poc o molt de forma transversal totes les
cultures i situacions socioeconòmiques. En aquest sentit, el
públic més pròxim són el personal voluntari i associat vinculat a
l’entitat, així com tots i totes les veïnes del barri i del
districte i gent de tota la ciutat de Barcelona.
Objectius:

- Objectiu general: Creació d’un espai de confiança, reflexió i
diàleg, així com un assessorament i acompanyament professional
que faciliti l’empoderament, la sororitat i l’autoestima de dones
d’orígens diversos.

- Objectius específics:

* Generació d’un espai de cura i seguretat entre les dones en el
qual puguin establir vincles de confiança entre elles.
* Dotació d’eines a les dones per identificar i afrontar
situacions de violència masclista.
* Suport emocional, social i legal i orientació i accés a
recursos.
* Sensibilització i visibilització de les diferents violències
contra les dones.
ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 📄 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/10332/Dones__in_visibles_Espai_d_Inclusi%C3%B3_i_Formaci%C3%B3_Casc_Antic.pdf )
Autoria: Irene Contreras Cataldo (Colectivo Raíces).

Població a la qual s’adreça: La nostra intenció és esdevenir un
node de trobades per als habitants de Barcelona amb un discurs
interseccional de rerefons.

Objectius:

* Posar a l’abast de tothom, en especial a les persones en risc
d’exclusió social, eines terapèutiques, artístiques i
d’autoconeixement personal.
* Xerrades i tallers per crear xarxa amb un discurs amb
perspectiva de gènere.
* Fomentar l’esperit crític en les persones.
* Revaloritzar el treball de les dones.
* Fer difusió i activitats (convidades especials) de les feines
de les dones que molts cops han estat menyspreades: medicina
natural i altres tipus de cures.
* Revalorització de l’art i la cultura.
* Fer activitats relacionades amb aquests sectors.
* Fer comunitat.
* Oferir acompanyament a processos d’autoconeixement i
transformació.
* Participar en el teixit social de la ciutat de Barcelona.
* Obrir un espai de cures i sosteniment a totes les persones
interessades en el que oferim i posar una atenció especial a
persones vulnerables i en risc d’exclusió social. — Oferir des
del femení, per transmetre el valor i les característiques
pròpies que ens uneixen.
* Ampliar la mirada i oferir altres punts de vista sobre
l’autoconeixement de l’individu.
* Oferir un espai segur per a l’autoexpressió.
ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 📄 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/10331/Revaloritzant_la_feina_de_les_dones_Irene_Contreras_Cataldo__Colectivo_Ra%C3%ADces_.pdf )
Esta propuesta es solo una prueba.

Ver detalles:
https://www.py.undp.org/content/paraguay/es/home/blog/2021/prototipando-nueva-generacion-de-basureros-ecologicos-para-potenciar-reciclaje.html
Para hacer que Barcelona sea sostenible deben soterrarse las
grandes vias de tràfico como Meridiana, Gran Via y Diagonal y
crear parkings públicos soterrados. Asi primero de todo
tendriamos mas espacio para las personas.

En segundo lugar habria que cubrir todos los techos con placas
solares y molinillos para autoproducir al màximo la energia y
financiar reformas en todos los edificios para que sean
eficientemente energéticos.

Para concluir deberíamos extender por toda la ciudad huertos
urbanos (solares, jardines verticales, terrazas...) para la
sobirania alimentaria.

Todo esto convertiría Barcelona en una ciudad ecològica y
sostenible.
Promoure i subvencionar els terrats verds a la ciutat.

Si una part dels terrats de Barcelona tingues vegetació segur que
tindria afectació a la qualitat del aire a més de evitar a
l'estiu l'escalfament del últim pis i la disminució del us de
aire acondicionado.
tractar cada àmbit relacionan-los , taller pensat per a centres
educatius i fer n'he xerrades  en general
HERBES AROMÀTIQUES per els PARTERRES, en ZONES DE PAS que el
frec, mogui els aromes i sentirem la olor! de la ciutat, l´alter
ciutat).

A PEU DELS ARBRES per a una entrega més harmònica del tronc amb
la vorera, a través d´una religa per anivellar el paviment i no
hi hagi torçades de peu.

Integrar les HORTALISSES, verdures en l´ajardinament.Serà
pedagogic aprendre les verdures i cromàtica de temporada cada
estació!. Pot promoure una nova manera d´interactuar amb la
ciutadania que som, tipus: Permetre es prengui l´aliment (les
peces madures, o...) amb uns codis com ara es mantingui un minim.
"Si vols collir has de cuidar una part d´aquest jardí" i com una
"alter contribució", també de fer-nos càrrec del què suposa
"conrear".Crear participació, col·laboració amb Parcs i Jardins-
o altres sinèrgies. Que en la "collita", entrin en escena
talleristes (de cuina vegan/vegetariana), cosmètica natural
(d´horalises conec una experta!),restauradors barri,..
Haurien de fomentar a les escoles la cura de la natura i la seva
importància, des de ben petits, com per exemple portar als joves
a plantar un abre a Collserola, de grans s'adonarien que aquell
arbre ha crescut com ells. També posar horts als centres
educatius si escau.
Refugis climàtics a equipaments, parcs, patis d'escoles i altres
espais adaptats. Construir refugis climàtics, si pot ser
exterior, a tots els barris de la ciutat. Senyalitzar i informar
a la població de les ubicacions i de què han de fer en episodis
de calor.

Fer el seguiment, sobretot durant l'estiu, de les persones més
vulnerables, que no disposen d'aire condicionat i buscar
alternatives per seu benestar: sense sostre, persones grans,
famílies amb extrema pobresa...
En els parcs, més zones per a trepitjar a terra! sigui l´herba,
el "mulching" o la mateixa terra però -siusplau- sense cagarades
de gos (a això en dic segures). Tan per a fer pràctiques
d´exercicis bàsics que requereix estirar-hi les cames, com per a
practicar ioga i per amb totes les pràctiques en que s´acostuma a
anar descalça com també per a estar-hi amb criatures petites...
És una experiència ben ingrata qui s´hi hagi trobat (de posar la
seva estoreta o manta...sobre una "necessitat" del gos/sa)
camuflada entre el fullatge o l´herba. No és la mateixa
experiència per qui hi va a córrer o a passejar, que es va
calçat.

A més, caminar descalç sobre terra/herba/... és molt terapeutic i
pels que vivim aïllats encalçat de goma, dintre la ciutat, encara
més per a descarregar les càrregues electromagnètiques.

Siusplau ajudeu o pensem com fer porcions segures dintre dels
parcs. Merci :)
La forma en què treballa parcs i jardins és a vegades te poc
respecte amb la natura, exemples; tallen la gespa massa curta que
acaba morint-se, i si ha crescut un petit arbre per la caiguda de
llavors tb se'l carreguen. La poda dels arbres es a molts cops es
tan excessiva que creixen branques pel tronc i a sobre la seva
acció ens treu molta hombra a l'estiu.

Haurien de plantar més i podar menys.
Políticas de administración sostenible

1 / Establecer un “presupuesto de carbono” para + 2C basado en la
ciencia y la equidad global (Generalitat y Ayuntamiento).
Presupuestos separados para administración.

2 / Todas las solicitudes presentadas ante el Ayuntamiento de
Barcelona contendrán un ACV completo de emisiones de carbono
incorporadas.

3 / Una moratoria sobre la expansión de la energía de la Biomasa,
emite más CO2 que el carbón.

4 / Suspender el "esquema de compensación de carbono del Consejo,
en particular en relación con la biomasa en la Amazonía.

5 / Abandonar la estrategia de "desacoplamiento", se necesita
acción inmediata

6 / Electrificación avanzada del puerto, debate público sobre la
ampliación del aeropuerto, “tasa turística”, encuesta de huella
de carbono de WMC.

7 / Las "sociedades posteriores al crecimiento" promueven la
"economía de las rosquillas" de Kate Rayworth. y / o
Decrecimiento.
Doy la bienvenida a la inclusión del Consejo de Kate Rayworths,
"Donut Economics" reconociendo los "Límites planetarios" dentro
de los cuales vivimos. Esto significa que hay un "presupuesto"
antes de que alcancemos esos límites. Establecer un objetivo con
base científica es imperativo para medir el éxito o el fracaso de
determinadas políticas. "Net Zero 2050" no es útil contra una
"amenaza existencial" para la humanidad.

+ 2C es el único presupuesto de carbono disponible que queda con
una "oportunidad" (50%). La justicia global del carbono exige que
los países del primer mundo "den espacio" para que los países del
tercer mundo aumenten las emisiones. Un presupuesto de carbono
elaborado científicamente determinaría la cantidad de CO2 que se
asigna a Cataluña y Barcelona, si queremos hacer nuestra parte
para mantenernos por debajo de + 2C
El ACV debe "emplearse" en todas las decisiones del Consejo
contra el presupuesto de carbono. Parte del sistema de medición
de los presupuestos de carbono. En el futuro será necesario
incorporar el ACV en todas las estrategias, incluyendo BZE,
Supercomputadores y la electrificación de Barcelona, la nueva
tecnología tiene una huella de carbono significativa al igual que
los vehículos eléctricos antes de su período de “recuperación”.

Cualquier solicitud de desarrollo para una decisión del consejo,
debe tener ACV de emisiones de carbono incorporadas. El turismo y
los “eventos intensivos en emisiones” como el WMC deben tenerse
en cuenta, el turismo representa ahora el 8% del total de
emisiones globales de carbono y la ciudad de Barcelona es la
razón por la que la gente viene aquí. Recoge los “beneficios”,
pero también debe asumir la responsabilidad contable de los
impactos significativos de las emisiones.
En toda la documentación del Consejo se asegura una "base
científica". El consenso científico sobre Biomasa es totalmente
opuesto al de la Generalitat y el Ayuntamiento de Barcelona.

Se establece claramente que la quema de madera no es "carbono
neutral", excepto en un ciclo de "rebrote" de 10 años. La
destrucción mundial de los bosques para suministrar energía de
biomasa europea se ignora mientras los países escandinavos ricos
en bosques y con poca población presionan para que se mantenga el
statu quo. Más del 60% de la "energía renovable" de Europa
proviene de la quema de madera, que, como sabe la ciencia, emite
CO2. Afirmar que "tenemos una industria forestal sostenible" es
evitar un debate racional (no una energía renovable, altas
emisiones de carbono, 50 - 100 años de "recuperación" de las
emisiones) e ignorar la pérdida de biodiversidad.

Los árboles son un almacén de carbono y no deben quemarse.
La fe del consejo en la “compensación de carbono” no puede ser
efectiva antes de 2030, la recuperación normal del carbono del
recrecimiento de biomasa tarda entre 50 y 100 años después de la
quema.

El Ayuntamiento de Barcelona ha pagado a una fábrica de ladrillos
en Padahlo Brasil compensaciones de carbono por las emisiones que
no pudo mitigar. Como contribuyente, me opongo a que mi dinero
sea enviado a una fábrica de ladrillos en la Amazonía utilizando
biomasa extraída de la silvicultura local, en hornos de alta
eficiencia las 24 horas del día, los 7 días de la semana, bajo la
aprobación de la “silvicultura sostenible” implementada por Jair
Bolsonaro.

Cualquier mirada rápida a Google Earth, Padahlo, Brasil, revela
una destrucción forestal desenfrenada en el área.

El desacoplamiento, el cero neto para 2050 y las compensaciones
de carbono son una "promesa de hacer algo más adelante" . Las
emisiones de carbono acumuladas determinan el calentamiento
global.
Urgente, limitar la entrada de vehículo, reducir el volumen de
tráfico, fomentar el uso del transporte público y implantar
barreras acústicas.
A través d'assessorament tècnic i ajudes econòmiques promoure que
les comunitats de veïns i veïnes instal·lin plaques solars als
seus terrats.
Crear un espai de gaudi, experimentació, i socialització per
famílies amb infants. Moltes famílies del barri necessitem un
indret on socialitzar amb seguretat, envoltat de natura i on
experimentar un lleure sostenible i de conscienciació ambiental.

Proposem adequar la masia de l'Antic Botànic a sota del MNAC, i
la zona verda d'aquesta zona en un indret d'esbarjo i educació
ambientals per famílies.

Seguint els postulats de la pedagogia ambiental que proposa
l'autora HeikeFreyre necessitem indrets on harmonitzar-nos amb la
natura, per la nostra salut, benestar i aprenentatges amb la
natura.
A través de la sucesiva creación de bosques urbanos con arboles y
arbustos frutales autóctonos, se podría empezar a hablar de una
naturalización real de Barcelona, con la recuperación de
permeabilidad del suelo, recuperando el espacio público para el
uso de la ciudadanía. a la vez que se potencia una mayor
concienciación sobre la soberanía alimentaria.

Por todo esto es necesario un bosque comestible, también
entendido como refugio climático, en en lugares como la calle
Pintor Alzamora de Nou Barris.
Crear más carriles para uso de bicicletas en los barrios más
alejados por ejemplo por Maragall para poder acceder a la zona
litoral. No usaríamos tantas motos y coches.
Arran de l'augment del consum "take away", ha crescut l'ús
d'envasos d'un sol ús. Però hi ha envasos alternatius
reutilitzables com ara el tupper o els gots reutilitzables.

Des de l'Ajuntament s'haurien de fer campanyes ciutadanes per
normalitzar l'ús d'aquests envasos reutilitzables. Aquestes
campanyes han de vendre que aquestes pràctiques siguin "normals"
i no fets estranys o alternatius.

Haurien de ser campanyes potents que arribessin al màxim de
públic disponible.
És àmpliament conegut que els creuers turístics son altament
contaminants per les emissions de CO2 i pels residus que
generen`.

L'ajuntament no hauria de permetre l'entrada al port de Barcelona
per coherència amb la cultura de sostenibilitat.

Hi ha una iniciativa dels ciutadans de Venècia de no permetre
l'entrada de creuers a la ciutat vella. L'ajuntament de BCN
podria cooperar amb Venècia i amb altres ciutats mediterrànies
com Marsella, Gènova i Nàpols per impulsar conjuntament aquesta
iniciativa i crear un precedent per altres ciutats mediterraneas
o del mon . Així es podria incrementar la conciència ciutadana
sobre la contaminació dels creuers i reduir poc a poc aquesta
opció per fer tourisme.
Ordenança per evitar enderrocar edificis que estiguin en bon
estat, a causa del gran cost energètic i l'impacte ambiental que
genera un enderroc.

Si l'edifici no està en bon estat, però es pot rehabilitar, la
prioritat hauria de ser aquesta.

Només s'hauria de permetre l'enderroc en cas que l'edifici tingui
un estat del tot deficient per poder-lo aprofitar-lo.

Així doncs, els projectes de les noves promocions urbanistiques
s'haurien d'adaptar a les estructures existents i, per tant,
haurien de tenir un apartat de com aprofitar tots els elements de
l'antiga edificació.
Existe en la actualidad muchos espacios verdes en Barcelona cuya
gestión no es adecuada para lograr objetivos de resiliencia de la
ciudad al cambio climático, asi como objetivos de biodiversidad
urbana. En particular, ciertas escuelas públicas cuyos terrenos
pertenecen al Ayuntamiento carecen de planificación y gestión
adecuada de sus espacios verdes. Una mejor gestión permitiría
mejorar la calidad de esos espacios como refugios clímaticos y de
biodiversidad, y a la vez podrían ofrecer lugares exclentes para
educacar y sensibilizar sobre esos temas a la Comunidad educativa
y también los habitantes cercanos.
Conservar, fomentar i no desmantellar els espais dedicats a horts
urbans comunitaris, ja que donen vida als barris (són espais
importants de relació social i vincle veïnal) i són en sí
mateixos espais verds i d'economia sostenible.

Incloure'n més a la xarxa d'Horts Urbans de Barcelona i que hi
puguin participar tothom qui vulgui, no només les persones grans.
Així es podria generar consciència ambiental a persones més
joves, a través, per exemple, de programes intergeneracionals amb
les escoles.

Calen més espais verds a la ciutat i menys asfalt!﻿
En la industria de la construccio es consideren residuos
components que es poden reutilitzar. Malauradament tots aquests
elements acaben en el millor dels casos reciclats i en el pitxor
en abocadors.

Per evitar que aquest recursos es tractin com a residuos
s'haurien de detectar als punts verds ( o circuits alternatius
per els que passen ), catalogar i emagatzemar a banda.

Es podria tenir un cataleg digital del diferent material
disponible a cada punt verd inclos valoritzar aquests residuos
per a cobrir els costos del emagatzematge i catalogacio.

Podeu trobar un exemple al punt verd de la UAB on els residuos
que son reutilitzables ( Material de IT i mobles ) es poden
tornar a posar en us.

Tambe podeu demanar ajuda a en Santiago Cirugeda entre d'altres.
Veure exemle en aquesta entrevista a rtve.
https://www.rtve.es/play/audios/construyendo-memoria/construyendo-memoria-santiago-cirugeda/5982211/
La distribucio de la paqueteria a Barcelona es fa actualment en
la seva major part amb furgonetes. Aixo genera CO2, NOX, soroll,
embussos, ocupacio del carril bus, etc..

S'ha de trobar la manera de desplaçar aquesta tipologia de
distribucio cap a una hibrida on "l'ultima milla" es faci amb
mobilitat sostenible.

En el workflow actual els missatgers van a un sol lloc fora de
Barcelona a buscar les mercaderies i despres les porten
directament a casa del client.

Es podria fer mes sostenible si es creen mini-hubs de distribucio
als districtes de Barcelona on els missatgers podrien anar buscar
els paquets amb medis mes sostenibles com poden ser cargo
e-bikes.

Un impost municipal al servei de missatgeria ( gradual, en funcio
del volum i medi utilitzat per l'ultima milla ) podria ajudar a
la vegada a sufragar el cost d'aquests hubs i a incentivar el
canvi.

Fora bo obligar per llei a les empreses logistiques a compartir
les dades de volums i trajectes.
Els usuaris del servei d'autobus a Barcelona es troben
constantment amb cotxes i furgonetes estacionats al carril bus.
Fenomen altrament conegut com a "solo un minutito".

L'us del transport public es fonamental per a disminuir les
emissions de gasos d'efecte hivernacle.

Totes aquestes infraccions acaben disminuint la velocitat mitjana
del autobus disminuint el l'atractiu del transport public.

Veiem doncs com, una vegada mes, estem en un cercle vicios on el
vehicle privat afecta a la qualitat del transport public. Aquesta
disminució de la qualitat del servei porta a mes gent a fer
servir el transport privat i tornem a començar.

Existeixen solucions tecnològiques i es poden implementar
formules legals per incloure camares als autobusos per a que
facin denuncies automatiques dels infractors.

Els costos de la implementació d'aquesta mesura, molt
probablement, es podrien finançar amb el que es recapti de les
multes als infractors.
Els usuaris de bicicletes a Barcelona, pel que fa als drets i
infraestructures d'aparcament es tracten, tristament, com a
ciutadans de segona classe.

Les Bicicletes tenen mes restriccions d'aparcament i es roben mes
que les motos. Els parking publics o privats tenen menys places
de bici.

Si no donem als seus usuaris els mateixos drets ni els
proporcionem unes infraestructures equivalents no lograrem
incrementar la mobilitat sostenible i disminuir els gasos
d'efecte hivernacle.

En aquest aquest apecte cal:

* Fixar un percentatge d'aparcaments de bicicleta als parkings
publics per llei.
* Facilitar la modificacio de parkings privats, baixos o lobbies
per a que acullin places de bicicleta. ( Potser incentivant amb
ajudes econòmiques )
* Modificar normatives de construccio per a que incloguin un % de
parkings de bicicleta.
* Crear parkings vigilats prop d'estacions per millorar
intermodalitat.
* Crear parkings segurs al carrer
Els usuaris de motos a Barcelona tenen el dret adquirit
històricament a aparcar a voreres d'unes certes característiques.
Sovint, la dificultat d'identificar les característiques adients
de la vorera, provoquen que es faci un us no normatiu del espai
public. De manera que ens trobem que una part del parc
automobilístic ( En la seva majoria mobilitat no sostenible )
esta rebent un tracte de favor. Disminuint de, de facto,
l'al·licient a fer servir mètodes de transport mes sostenibles.

Una solucio per ajudar als usuaris de motos a identificar
correctament les voreres on poden aparcar seria una app. Podria
ser una derivació del codi de la app de la DUM.

En una aproximació simple, mitjançant geolocalització, podria
indicar al usuari si la vorera es apta. En una versio mes
elaborada podria, mitjançant una foto, indicar si el
posicionament respecte arbres, passos de vianants etc es
correcte. Addicionalment proveiria dades a l'ajuntament sobre us
del espai public.
Amb l'objectiu de preparar-nos per uns estius cada cop mes
càlids, cal que deixem enrere la jungla d'afalt i plantem el
major numero d'arbres possible per disminuir l'efecte illa de
calor.

Per determinar i ordenar quines son les posicions on plantar
arbres ens aportara una disminució mes gran de la temperatura
podem fer servir eines d'informació geogràfica. Es podria cotejar
la situació actual de l'arbrat de Barcelona amb els plànols
històrics de temperatura de la superfície. Combinant aquestes
dues fonts amb metodes numerics es podria determinar i prioritzar
les posicions on nous arbres reduirien mes la temperatura i
l'efecte illa de calor.

Un organisme que podria ajudar es el CREAF de la UAB.

En la priorització de l'arbrat caldria incloure la perspectiva
d'equiparacio entre barris ja que diferents estudis ens indiquen
que els barris benestants tendeixen a tenir mes verd que els
humils. ie:
https://flowingdata.com/2021/07/07/tree-canopy-and-income/
Urbanitzar la plaça que hi ha davant de la sortida de la RENFE de
Sant Andreu Arenal. L’objectiu seria crear un parc verd
“climate-adaptative” que integri un petit bosc i a la vegada
respecti i optimitzi els camins que fan els vianants.

Aquí es pot veure un plànol de la proposta:
https://tiny.one/bioclimatica

Incorporar substrat i arbrat ens aporta resiliencia climática.
Davant aiguats millorarem el drenatge. Eliminar el asfalt reduirà
el efecte illa de calor de la ciutat. Els arbres capturaran CO2 i
partícules ( Veure plànol de contaminació ). Augmenta la
biodiversitat. Amortiguarà el soroll provocat per el trànsit de
transport privat.
S’ordenara l'ús de l'espai comú, donant prioritat al vianant,
després a la bicicleta i finalment al transport privat. Optimitza
i fa més agradable els camins entre les diferents parades de
transport públic.

Caldrà incorporar la RENFE en aquest projecte ja que ella es la
administradora d'aquest espai.
Fa 40 anys les nostres avies quan compraven una gasosa pagaven
algunes pessetes mes de fiança per l'ampolla. Quan la tornaven
recuperaven la fiança. La tenda tornava l'ampolla a la fabrica.
La fabrica la higienitzava, la omplia i la tornava a vendre.

40 anys despres quan comprem un liquid en una ampolla de vidre.
En el millor dels casos, dipositem l'ampolla al contenidor verd.
Aquesta ampolla la fan a miques a la planta de reciclatge. La
fabrica d'ampolles li compra la matèria a la planta i la
transporta fins la fabrica. La fonen i en fan una ampolla nova.

Es evident que el sistema anterior es mes sostenible que
l'actual.

L'ajuntament hauria de fer tot el possible per anar a un sistema
similar al de fa 40 anys on es valoritzin els residus. D'aquesta
manera farem servir menys recursos, tant energètics com
materials.

Som conscients que hi ha coses que depenen del govern del estat i
el de la Generalitat.
Actualment la ordenança d'impostos bonifica el IBI en un 50%
durant 3 anys per a les vivendes que es posin un minim de 400Wp
de plaques solars. Les plaques solars costen el mateix a nou
barris que a la bonanova pero el IBI no.

Es proposa canviar la ordenança per a que

* La bonificació sigui al 50% durant 5 anys. ( fent que als
barris on el IBI es baix també surti a conte )
* La bonificació també s'apliqui si la vivenda s'adhereix a un
autoconsum comunitari a traves de línia de baixa tensió ( això
posant-les a un edifici a menys de 500 metres )
També es proposa que s'estableixi un mètode simplificat de
finançament on l'ajuntament avanci aquest 50% de 5 anys d'IBI per
a finançar la instal·lacio de les plaques.
Actualment ja hi han experiments amb el Barcelona SUMA però
s'hauria de trobar una manera mes simple on qualsevol
instal·lador pogués fer el tramit en nom del client i rebre el
pagament directament de l'ajuntament o ICF.
Un dels obstacles mes grans en l'adopció de medis de transport
sostenibles com la bicicleta es la percepció d'inseguretat que es
genera al ser víctima d'assetjament vial definida com:

* No respectar les distàncies de seguretat, fer llums o ús del
clàxon intentant modificar la trajectòria o que impliquin un risc
per a la seguretat de la persona conductora.
* El comportament verbal que tingui com a objectiu o produeixi
l’efecte d’intimidar la persona ciclista per què modifiqui la
trajectòria o marxa.
Addicionalment, des de una perspectiva de genere, el comportament
verbal intimidatori en vers les conductores es molt habitual.

Cal que les víctimes puguin denunciar-ho a la Guardia Urbana i es
garantitzi que no reben represalies del denunciats. Admetent a
mes, però no necessàriament, proves videogràfiques.

Aquí es pot veure el protocol que segueix la policia local de
Granollers davant d'aquestes denuncies. https://tiny.one/pedala
A altres països europeus les bicicletes poden interpretar el
semafor vermell com un cediu el pas.

Aquesta mesura agilitzaria el trànsit de ciclistes i faria de la
bicicleta un mitjà més útil i pràctic que el vehicle motoritzat,
potenciant-ne l’ús. Al mateix temps és més segur apropar-se a la
cruïlla, comprovant que no passa ningú, en comptes de fer cas a
un semàfor que només veu el ciclista i no la resta de vehicles.
Per augmentar mes ràpidament el numero d'ancoratges de bicicletes
proposem la construcció d'un conjunt de plataformes mobils
d'aparcament de bicicletes. Veure exemple:
https://tiny.one/plataforma

Amb aquestes plataformes es podrien insta·lar, rapidament, punts
d'ancoratge temporals als llocs on hi hagi demanda ciutadana.
Avaluar durant un període el seu us i si es demostra que son
útils acabar construint-ne de definitius.

El disseny i adjudicació es podria fer seguint el mateix model de
concurs de les plataformes per les terrasses dels bars sobre la
calçada. Intentant prioritzar la seguretat antirobatori o les
capacitats de mesura d'ocupació mitjançant tecnologia IOT. Tot i
que si es vol fer via també es poden comprar directament les
solucions mes simples com la URL de mostra.

Addicionalment es podria fer servir la plataforma decidim.bcn per
a que cada ciutadà pugui demanar i prioritzar la creació de punts
d'ancoratge de bicicletes.
Molt sovint em trobo amb veïns que per la situació laboral o per
ser jubilats viuen tant al dia a nivell econòmic que no es poden
plantejar inversions en millores al edifici com: Energies
renovables, Millora de l'aïllament, Millores de les finestres,
Terrats verds, Jardins verticals, accessos a la diversitat
funcional, etc.

Proposem que s'estableixi un mètode simplificat de finançament.
L'ajuntament avançaria la bonificació de fins al 50% de 5 anys
d'IBI per a finançar la instal·lacio d'alguna d'aquestes
millores. Això ho podria fer, per exemple, a traves del ICF i que
ho gestiones el mateix instal·lador en nom dels veïns.

D'aquesta manera aquestes millores serien mes fàcils d'assumir
per part dels veïns i seria molt menys probable que s'acabi
descartant una millora perquè una part dels veïns no se la poden
permetre.

Tambe cal fer notar que no es el mateix el IBI de Sarria que el
de Nou Barris. De manera que indexant al IBI bonifiquem mes a qui
mes tenen.
La mobilitat no sostenible te el dret adquirit històricament a
passar-se dels límits del soroll. Això es degut a la manca de
recursos per perseguir les infraccions dels límits màxims
d'emissions sonores dels vehicles. Aquest tracte de favor als
vehicles no sostenibles ( que, generalment, fan molt mes soroll
que els vehicles sostenibles ) actua en part com un incentiu a
seguir fent servir vehicles no sostenibles.

Per a corregir aquesta situació s'ha d'evitar que els vehicles
tinguin dret, de facto, a saltar-se la normativa. La millor
manera es invertir en recursos per fer complir la normativa.

La proposta es que s'incorporin radars sonors que identifiquen la
font i la intensitat de la emissio sonora. De manera que es poden
fer servir per a multar els infractors.

Aquest n'es un exemple: https://tiny.one/radar

Si l'instal·leu com a prova pilot i en comptes de sancionar només
envieu carta als conductors crec que ja seria una millora.
Estem en mig d'una emergència climàtica ( a banda de estar
propers a una crisis de recursos i energètica ) pero seguim
anunciant medis de transport no sostenibles. Els anuncis creen
una demanda induïda que augmenta les ventes de vehicles
contaminants.

Creiem que Barcelona podria donar un pas endavant i prohibir o
limitar els anuncis de cotxes i motocicletes a les marquesines
publicitaries o autobusos. Al meu parer no s'hi hauria de poder
anunciar cap moto o cotxe. Ja que encara que fossin elèctrics
només solucionen, potencialment, les emissions, segueixen tenint
tota la resta de problemàtiques del vehicle privat.

Però podríem estar d'acord en que una primera aproximació per els
anys inicials seria prohibir els anuncis de cotxes i motos que no
fossin totalment elèctrics. Deixant fora inclòs els PHEV, per
exemple un SUV PHEV consumeix 8 litres als 100 quan no fa servir
el mode EV.

La industria agrairia un roadmap cronològic de les normes per
saber que anunciar.
En alguns parcs sents més les arrencades dels cotxes a 10m que
els ocells a 2m. Projectaria els parcs tenint en compte:1)En
carrers que envolten els parcs circulació a velocitat mínima
(mentre els cotxes no siguin silenciosos). 2) En àrees contigües
a zones de tràfec: càrrega, descàrrega, semàfors, emprar
vegetació per esmorteir el so 3) Incorporar el so de L´AIGUA com
a harmonitzador. Filtres naturals per relaxar l’oïda! Del parc en
dintre, és espai de convivència i tolerància; xivarri, gossos en
àrees no permeses, amos que criden els gossos. Una prova pels que
també busquem en el parc una oportunitat distesa, de naturalesa,
a aire lliure, però silenciosa i tranquil·la. L´entorn te
interferències estressants i millorables. Seria orientador 4) un
calibratge de So-Soroll per franges horàries. Existeix dispositiu
on aportar a una plataforma central calibratge per contribuir en
aquest barem?
Habitualment les crisis afecten amb major severitat als que tenen
menys recursos. L'emergència climàtica es una excepció.

Proposem que s'instal·lin plaques solars a les llars de les
families en risc d'exclusio social. Son precisament a la que
generaria un diferencial mes gran en benestar degut al estalvi
econòmic en la factura elèctrica.

Un workflow possibles seria: Avaluar amb GIS la insolacio de les
teulades dels de les families en risc d'exclusio social que tenen
domicili en propietat. En cas que la insolació i àrea de la
teulada siguin adequades agrupar amb la resta d'instal·lacions
per a licitar-les en un pack. Es podria finançar en part a fons
perdut, en part avançant bonificacions d'IBI.

En cas que es tracti de propietat horitzontal involucrar als
veins per cobrir tot el bloc. Per les que tenen la vivenda en
lloguer, possiblement la major part, es pot fer un procés similar
però amb mes passos i involucrant propietaris.
Els vianants estant sent, durant massa anys, els grans
perjudicats amb la invasió de les voreres per part de terrasses,
motocicletes aparcades o circulant així com patinets i alguna
bicicleta incívica. Per tal d'assegurar la universalitat de la
mobilitat a la ciutat, la meva proposta és la prohibició
d'aparcament de motocicletes i bicicletes a la vorera, així com
baixar les terrasses a la calçada, com els aparcaments de
bicicletes.
Enjardinar, enverdir i naturalitzar els equipaments, els edificis
i les infraestructures municipals (cobertes verdes a poder ser
amb horts, jardins i patis d’escoles, centres cívics, esportius,
etc.)
Promoure, un cop passada la pandèmia, un pla de desplaçaments i
teletreball per als treballadors municipals (de mínim 3
dies/setmana) i coherent amb el Codi Ètic de la Funció Pública
Disposar d'edificis, equipaments i projectes municipals exemplars
en estalvi i eficiència energètica (que apostin per la
rehabilitació energètica, generin energia fotovoltaica, etc.)
Fomentar criteris de sostenibilitat en la redacció de projectes i
les execucions d'obres
Promoure un ajuntament Residu Zero (quantificant, reduint i
limitant les ampolles d'aigua, les càpsules de cafè, els envasos
d'un sol ús en general, el consum de paper i tòner, etc.)
Optimitzar els recursos, coordinar plans, sumar sinergies entre
departaments municipals per ajudar-nos entre tots
Incorporar criteris per afavorir la contractació d'entitats en
àmbit social
Projecte Ajuntament més biodivers encaixat en el programa
Ajuntament+Sostenible
Conscienciar la plantilla municipal (en àmbits com l'energia
consumida a les llars i a les oficines) per tal que esdevingui
una xarxa d'ambaixadors de la cultura de sostenibilitat, tant a
casa seva com a la pròpia feina
Adequar els espais de treball per millorar-ne l'eficiència
energètica i la petjada de carboni
Ser exemplificadors en l’ús de l’aigua en equipaments i espais
municipals (aigües grises en WC d'equipaments esportius, aigua
freàtica o de pluja en el màxim d'horts municipals, etc.)
Promoure que els treballadors municipals resideixin a Barcelona
d’acord amb el codi ètic dels empleats públics (per reduir
l’impacte dels desplaçaments, pagar impostos a la ciutat i
conèixer de prop els problemes a través del contacte amb la
ciutadania)
Crear un grup de treball interdisciplinari (des de la Gerència
Municipal) que treballi, entre d’altres temes, la sostenibilitat
i l'acció climàtica
Fomentar la figura dels referents de sostenibilitat dels
districtes amb una dedicació del 100%
Adaptar les propostes del nou Pla Canviem pel Clima als programes
municipals vigents, garantint la coordinació entre agents.
Formació interna ambiental a tot l'Ajuntament específica pels
diferents col·lectius (administratiu, tècnic, directiu...)
Enviar una comunicació periòdica (diària, setmanal) a tots els
empleats municipals amb una dada ambiental rellevant o una
recomanació senzilla pel clima (ex. canviar de comercialitzadora
energètica)
Oferir incentius econòmics als treballadors municipals que
accedeixin al lloc de feina en bici
Crear una línia de pressupost important municipal per a cadascun
d'aquest àmbits de la cultura de sostenibilitat
Fer un grup d'empoderament de millora ambiental per als nous
projectes de BIMSA (per a equipaments i espai públic)
Valorar el Port Olímpic com una gran oportunitat per relacionar
sostenibilitat, esport i medi
Ampliar l'Àgora (espai per compartir els projectes ambientals) a
tot l'Ajuntament
Vincular el grup d'experts de platges amb clima i resiliència,
obrint més vies de comunicació i participació ciutadana
Incloure la reducció de la petjada de carboni "digital" en la
marató energètica municipal
Incloure al Programa Com funciona BCN una ruta sobre les
infraestructures litorals i les mesures per reduir els efectes
del canvi climàtic sobre la dinàmica litoral (deixant algun tram
de platja sense afegir-hi sorra a l’estiu per visibilitzar els
efectes)
Crear un ‘xiringuito’ de platges social (per poder tractar temes
de canvi climàtic vinculats al mar)
Utilitzar paper que es pugui plantar en les comunicacions a la
ciutadania fetes amb paper
Dotar de més recursos (econòmics, humans) el programa l’equip
d’Escoles + Sostenibles per seguir oferint atenció personalitzada
i arribar a més centres educatius ja que l'educació ambiental a
les primeres edats és fonamental pel canvi de mentalitat
Dur a terme projectes amb els infants en les Escoles +
Sostenibles que impliquin els pares i mares
Impulsar mercats d'intercanvi de materials o productes de 2a mà
(per a membres de la xarxa B+S)
Proposar a les escoles que facin cada any projectes relacionats
amb la petjada de carboni dels propis centres (inventari
emissions, càlcul minimització emissions a partir de diferents
metodologies, etc.)
Incloure el canvi climàtic en el currículum dels escolars en els
diferents nivells educatius
Dotar de més recursos humans els equips de la xarxa B+S per poder
seguir oferint l'atenció personalitzada que els signants demanen
Implicar el Pacte per la Mobilitat en el desplegament del Pla
Crear la Xarxa de dones x la sostenibilitat (a part de
Women4Climate)
Més comunicació i visibilitat de les dones que lideren projectes
climàtics i de sostenibilitat (incloent les que treballen per a
la sostenibilitat sobre W4C i els programes de BCN Activa)
Projecte "Pavelló blau" com a projecte per vincular l'esport al
litoral i al medi ambient (implicar-hi els col·lectius esportius)
Fer d'altaveu i recolzar la tasca de les entitats locals del
tercer sector ambiental
Instal·lar panells fotovoltaics "demo" a les escoles amb
l'objectiu que els alumnes vegin com funcionen (Produeixen el
mateix els dies núvols? Quants equips poden alimentar? etc.)
Generar noves oportunitats d'ús de les platges per les entitats
vinculades al litoral (més visibilització) i per la ciutadania
(ex. associacions de veïns)
Compartir informació entre els usuaris dels diferents serveis
ambientals (BCN Energia, aules ambientals, Eskocells,
Escoles+Sostenibles, etc.)
Impulsar projectes transversals que incorporin línies de
projectes d'entitats de la xarxa B+S
Disposar de xarxes socials dels propis programes de la xarxa B+S
per poder arribar a més col·lectius
Explicar de forma unificada tots els projectes
d'Escoles+Sostenibles
Incloure el concepte d'escoles blaves en el programa
d'Escoles+Sostenibles (per posar en valor el medi marí i conèixer
els efectes del canvi climàtic en aquest àmbit)
Crear sistemes de "fidelització", beneficis i descomptes en taxes
municipals i serveis culturals per a la gent més responsable i
les llars sostenibles (en la taxa de residus si portes l'oli al
punt verd, en l'IBI, per l'ús de recursos hídrics alternatius,
via moneda social, etc.) (grup A, B, C) (16 suports)
Facilitar i donar suport als privats per la reconversió de
cobertes improductives a cobertes productives mixtes
Ampliar els punts de preparació per a la reutilització
(manteniment, reparació...) de petits electrodomèstics, elements
TIC, etc.
Facilitar els circuits interns a la ciutadania per arribar als
recursos i persones responsables
Més visibilitat, reconeixement i suport en recursos de tot tipus
a les entitats i agents que fan de tractors (especialment per a
entitats petites)
Crear concursos i premis per a entitats i persones "conscients"
amb "bones propostes"
Crear una oficina en cada districte de suport a comunitats,
tècnics... per implementar millores ambientals
Nova aplicació web per conèixer els beneficis de la vegetació i
l'arbrat en l'espai públic urbà
Facilitar eines i canals als perfils motivats per tal que puguin
transmetre missatges a perfils menys motivats. Han d'ajudar a
explicar els beneficis de generar amb energia renovable i reduir
el consum al conjunt de ciutadania
Vincular la possible creació d'una Xarxa de Ciutadans i
Ciutadanes compromesos pel Clima amb la creació d'una Assemblea
ciutadana
Recuperar solars buits per fer-hi exposicions sobre el Pla Natura
i del Pla Canviem pel Clima
Potenciar la custòdia del territori litoral i promoure
l'apadrinament de platges, espècies, etc. per posar en valor el
medi litoral i la seva vulnerabilitat davant el canvi climàtic
Assessorament directe a les comunitats de veïns per part de
tècnics municipals (aprofitant les reunions anuals i amb la
col·laboració prèvia dels administradors de finques) en matèria
de millores ambientals
Dissenyar campanyes de comunicació innovadores que arribin a
tothom, utilitzin xarxes socials (instagram, tik tok, etc.),
segmentin per públics i perfils (apel·lant més a la tecnologia
que als hàbits, a la part econòmica, etc.), posin en valor els
beneficis de les polítiques de sostenibilitat i informin de les
conseqüències de l'emergència climàtica
Incentivar les empreses (reducció impostos, beneficis socials...)
per tal que adoptin un funcionament sostenible
Crear un centre ambiental superpotent: amb espais DIY,
exposicions, generació debats, incubadora d'entitats ambientals,
etc. (per ex., a les tres xemeneies)
Integrar el treball i enfortir les relacions entre els
equipaments ambientals i la resta d'equipaments culturals i
socials, tant públics com privats (casals de barri, centre
cívics, casals d’avis, biblioteques, etc.)
Subvencions/premis per desenvolupar plans de sostenibilitat en
entitats que actualment no estan en les xarxes ciutadanes
existents
Divulgar els valors ambientals entre els infants com a valor clau
de cara al futur
Multiplicar les festes de natura adreçades al gran públic i des
de diferents vessants (flora, fauna, agricultura, etc.)
Utilitzar les xarxes de comerç, incloent el comerç electrònic,
per fomentar el consum responsable
Acompanyar les campanyes informatives (casa per casa) dels "porta
a porta" amb informació del Pla Canviem pel Clima
Aprofitar esdeveniments multitudinaris per posar cunyes de
sensibilització ambiental
Comunicar i visibilitzar més el medi marí, explicant a la
ciutadania com el canvi climàtic afectarà el litoral i fent-la
partícip de les accions d'adaptació a prendre
Augmentar el grau d'ambició en les fites de quantitat de persones
participants en esdeveniments relacionats amb sostenibilitat
Difondre molt més els casos d'èxit i les bones pràctiques,
procurant que siguin reals, senzills i motivadors (en àmbits
diversos i quotidians com l'estalvi i l'eficiència energètica)
Crear una xarxa d'equipaments per fer educació ambiental a dins
dels parcs i jardins
Treballar temes de sostenibilitat amb les dones dels col·lectius
més vulnerables (migrants sense coneixement de l'idioma, per
exemple)
Fer campanyes informatives als Centres d'Atenció Primària mentre
els pacients s'esperen
Crear una App sobre la petjada de carboni del comportament
ciutadà (que inclogui mobilitat, alimentació, ús aigua, tipus
energia contractada, entitats bancàries que s’utilitzen, etc.),
amb consells per rebaixar aquesta petjada
Estudiar canals i missatges alternatius i adaptats per fer
arribar la informació a col·lectius específics amb "punts de
dolor" diferents, com ara eficiència, rendibilitat econòmica,
amor per la natura i els animals, drets socials, etc.
Disposar d'ajuts i bonificacions per potenciar la generació i
l'estalvi energètics en els diferents sectors
Convèncer el bisbat de Barcelona perquè converteixi la Sagrada
Família en la catedral del Clima, de la Natura, del Medi Ambient
o de l'Ecologia. Gaudí ho hauria signat
Crear un Centre d'interpretació de la Natura Urbana (per fomentar
un paisatge urbà més sostenible)
Conscienciar el col·lectiu d'indiferents (són la gran majoria),
buscar camins per arribar-hi amb consignes i exemples clars i
contundents
Crea un programa en el territori (centres cívics i altres) de
debats específics sobre mobilitat sostenible, segura i saludable
Introduir els temes de sostenibilitat en entorns no relacionats
directament però amb molt ús ciutadà (centres esportius no
municipals, acadèmies d'idiomes, ateneus de barri no municipals,
etc.) per sortir dels àmbits habituals
Promoure el consum responsable i hàbits d'alimentació més
sostenibles
Abordar grans conflictes ciutadans també com a part de la cultura
de la sostenibilitat (animals de companyia-fauna
protegida-humans; mal ús dels espais verds, etc.)
Fer de la Mercè una autèntica festa sostenible (sense residus,
mobilitat privada 0, soroll mínim, estalvi energètic, etc.)
Crear una activitat de Dibuix de la Natura a estendre a les
escoles, centres cívics, etc.
Fer més màrqueting vinculat al poscovid-19 per ajudar a canviar
consciències
Organitzar xerrades format "Vespres vora mar" i/o “Cinema a la
fresca” en platges per parlar de canvi climàtic en un entorn
distès
Des/Incentius fiscals/econòmics per comportaments in/sostenibles
monitoritzables (taxa ambiental per vols, separació residus,
peatge entrada a BCN en cotxe, etc.)
Més educació i comunicació per promoure bones conductes dels
gossos en els espais verds
Utilitzar els punts verds de la ciutat com a centres divulgatius
de sostenibilitat
Exemplificar l'efecte dels comportaments individuals amb
l'impacte i conseqüències que tenen les nostres accions. No val
només donar indicadors, sinó com afecten a les persones i el medi
ambient
Treballar més conjuntament amb el Consorci d'Educació perquè
totes les escoles siguin equipaments climàticament eficients
Col·laborar amb personalitats famoses ("ambaixadors climàtics")
en campanyes específiques per tal que arribin a persones menys
sensibilitzades
Disposar d'assessors científics a l'hora de fer comunicacions i
campanyes
Vertebrar una col·laboració senzilla entre l’Ajuntament i les
universitats i centres de recerca de Barcelona (facilitant el
procés administratiu per comptar amb estudiants en pràctiques i
col·laborar amb grups de recerca)
Establir aliances per promoure la innovació, posant el focus en
innovació social (no només tecnològica)
Conèixer accions d'altres ajuntaments i administracions i
compartir coneixement.
Involucrar actors clau com el port i l'aeroport en el canvi de
model energètic i econòmic
Crear aliances amb els grans supermercats per difondre missatges
sobre estalvi energètic
Contactar amb les empreses de la ciutat amb més treballadors per
fomentar plans de sostenibilitat (ex. Mobilitat treballadors,
etc.)
Cercar sinergies amb determinats sectors clau de la ciutat en
l'àmbit de generació més enllà del residencial. Per exemple zones
industrials i gran terciari com ara el Consorci Zona Franca
Treballar amb entitats ciutadanes no ambientals per explicar les
estratègies i fer escolta activa per recollir què i com es poden
fer aquests canvis
Identificar i col·laborar amb influencers amb molts seguidors a
les xarxes, dotar-los de coneixement i criteri i demanar-los que
difonguin missatges de consciència ambiental
Contactar amb grans i petits comerços per una acció de
comunicació de criteris d'alimentació i clima (utilitzant
cartells als productes tipus semàfor)
Col·laborar amb Barcelona Mar de Ciència (Institut de Ciències
del Mar - ICM)
Col·laborar amb espais d'entreteniment i oci (cinemes, Camp Nou,
concerts, etc.) per fer campanyes ambientals
Crear una xarxa de ciutats sostenibles (indicadors, fires,
premis...)
Pacte polític per prioritzar la lluita contra l'emergència
climàtica
Aliances amb Museus (Museu marítim, museu de ciències naturals,
MACBA...)
Participació en projectes internacionals per xarxa i traspàs de
coneixement
Impulsar les Comissions de seguiment, per exemple entre
ajuntament i veïns
Col·laborar amb els CAP per tal que promoguin receptes mèdiques
de passejar i gaudir dels parcs i jardins
Continuar treballant amb l'ICUB per recuperar la "Mercè a la mar"
(i dissenyar un programa que inclogui activitats al voltant del
canvi climàtic)
Treballar amb les empreses del sector energètic per tal que
ajudin a transmetre el missatge de la importància de generar i
estalviar energia. Cal cercar un atractiu també per empreses,
serà més fàcil si anem de la mà
Treballar amb agents clau turístics per fomentar un turisme més
sostenible
Establir aliances amb els nous moviments veïnals i escolars que
treballen per pacificar la ciutat
Garantir que els equipaments municipals (centres cívics i les
sales d'actes que incorporen, biblioteques, etc.) incorporen
mesures de sostenibilitat (il·luminació, materials, climatització
eficient, impermeabilització, etc.)
Incorporar clàusules de sostenibilitat en totes les
contractacions, fent que el aspectes ambientals puntuïn més i
fomentant una contractació pública responsable amb l'impacte
exterior
Difondre les accions d'ambientalització dels esdeveniments
municipals als propis usuaris de l'esdeveniment