darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
El sector de les cures ha estat un àmbit molt feminitzat, caldria
obrir la mirada e incorporar als homes en el sector serveis, en
especial en les cures.
Per promoure l’ocupació i l’emprenedoria una de les principals
ajudes hauria d’estar lligada a la cessió d’espais a cost zero o
amb preus molt assequibles
Cal activar iniciatives que facilitin l’arribada d’empreses al
barri a través de franquícies, outlets, mediació de locals, cal
explorar vies per potenciar quins són els pols d’atracció
Cal promoure més ajudes als emprenedors i comerços i alhora fer
difusió d’aquesta informació. Moltes vegades s’inverteix en
formació, en generar idees però alhora d’emprendre quan coneixen
els costos econòmics es desactiva el procés.

Aquestes ajudes també han d’anar destinades a mantenir els
comerços, no només a emprendre.
Obrir la mirada capa altres poblacions properes com podria ser
Montcada en matèria d’ocupació
Donar protagonisme als joves perquè s'impliquin i es decideixin a
actuar (agafant el relleu de comerços, participant de
cooperatives, homologant estudis i/o continuant formant-se)
Incorporar més entitats a la xarxa per enfortir-la, com també
jornades o trobades amb altres xarxes laborals de nou barris per
pensar conjuntament i/o intercanviar bones pràctiques.
La zona Nord del barri no té activitat econòmica, pocs comerços,
poca alternativa... caldria incentivar accions promovent la
inserció laboral dels joves.
Un grup d’infants de menys de 10 anys té la idea de fer un
tobogan o una tirolina al costat de les escales que baixen des de
la Parròquia
Un grup d’infants de menys de 10 anys té la idea de posar alguns
elements perquè els infants es puguin divertir al costat de la
Parròquia, com un gronxador o una “ruleta”
El grup d’infants de 10 i 11 anys expliquen que per viure en una
muntanya no tenen cap parc definit on anar a jugar amb els amics.
On tinguessin gronxadors i una zona on poder patinar tant amb
skate com amb patins. Amb alguna sala polivalent per poder anar
els dies que plou.
Un grup d’infants de menys de 10 anys creu que les persones
adultes que els acompanyen fan molt bona feina i els hi agradaria
que n’hi haguessin més
El grup d’infants de 10 i 11 anys consideren que el principal
problema d'aquest barri és que no disposen de cap tipus de
serveis, ni colmado, ni forn de pa, ni res de res. Totes les
botigues i estan al Torre Baró de baix. Aquest fet és una
dificultat per la gent gran que per comprar el pa a diari han de
fer una excursió si no tenen veïns o fills que els ajudin.
El grup d’infants de 10 i 11 anys creu que unes escales
mecàniques seria una gran millora per al dia a dia per poder-se
comunicar millor amb el Torre Baró de baix, anar a comprar i no
pujar sempre amb el bus
El grup d’infants de 10 i 11 anys comenten que al barri tenen
pocs contenidors i el servei de neteja no passa gaire sovint,
quan estan plens i es deixen les escombraries a terra venen els
pocs senglars a menjar. També diuen que seria fantàstic que hi
hagués un control de les plagues de gats salvatges que viuen allà
El grup d’infants de 10 i 11 anys creuen que tot el barri pateix
una manca d’il·luminació però el que es pitjor són els porters
antics de la llum on tot els cables estan al descobert amb el
possible perill de caure, ja sigui pel vent o un altre factor, i
provocar un incendi o qualsevol altra desgràcia.
El grup d’infants de 10 i 11 anys comenten que tenen el servei
MYBUS però aquest és insuficient quan dues persones del barri el
truquen al mateix moment. Creuen que hi hauria d’haver un altre
mybus o més freqüència del 83.

Un bus nocturn també creuen que seria necessari.
El grup d’infants de 10 i 11 anys vol que habiliti algun
descampat o tros de muntanya que fos possible per fer un pàrquing
públic ja que la majoria de persones tenen vehicle propi i cada
vegada és més difícil aparcar.
Fer un aparcament vigilat al c/Agudes i gratuït per al veïnat del
barri.
Hi ha una emergència residencial al barri que necessita
polítiques d’habitatge social.
Transformació urbana i intervenció en clau comunitària a la Plaça
Verda.
Rehabilitació i dinamització comercial dels baixos buits de
determinades zones del barri com els entorns de la Ferreteria
Ciutat Meridiana o en alguns trams del C/Agudes.
Una intervenció integral en clau habitatge que inclogui
mobilització de pisos buits i rehabilitació.
Impulsar la col·locació d’ascensors als edificis de Ciutat
Meridiana per afavorir l’accessibilitat.
Percepció del veïnat de que el barri està brut i en aquest sentit
es proposa un reforç extra de la neteja del barri pels serveis
municipals de neteja
Quan s’espatllen les escales mecàniques triguen mesos en
reparar-les i s’espatllen sovint
Construir un cotxe-vehicle de neteja que pugui passar pels
passadissos entre els edificis del barri i poder fer fe una
neteja adequada.
Unes escales mecàniques al carrer Perafita on hi ha les escales
que pugen a l’escola.
Equip de mediadors i dinamitzadors per donar suport en la gestió
dels conflictes a les comunitats de veïns i veïnes
La Meridiana és l’entrada de Barcelona per l’autopista i en el
seu inici a l’alçada de Ciutat Meridiana genera molt soroll i
contaminació ambiental que afecta directament a la salut de les
persones.

Es proposa posar arbres entre la Meridiana i el barri de Ciutat
Meridiana per minimitzar els efectes del soroll i en general de
la contaminació ambiental.
Establir diferents punts de connexió wi-fi al barri, que
serveixin també com a punts de trobada a l’aire lliure. Aquest
projecte ha d’ajudar a salvar la bretxa digital entre els
diferents barris de barcelona
Des de les obres del costat de la plaça de la parada de metro de
C. Meridiana, el barri es troba sense un espai específic per a
gossos. (comentat en 4 ocasions)
Que es faci un estudi de les famílies amb infants i amb més
necessitats de material informàtic, i poder-los dotar d’aquest
material.
Hi ha molt pocs parc infantil a Ciutat Meridiana. Es proposa
construir-ne a -la part alta del barri.

(comentat en 8 ocasions)
Habilitar zones de la part alta del barri com a espais de trobada
i encarat a la muntanya
Construir un skatepark a la part alta del barri i en un lloc que
no molesti al veïnat de la zona
Es demana més aparcament al barri, prioritzant els residents

(comentat en 5 ocasions)
Desenvolupar un projecte de lleure al barri, sobretot el cap de
setmana que és la franja de la setmana on no hi ha oferta
Desenvolupar un projecte d’arranjament urbanístic, sobretot de la
part alta del barri. I combinar-ho amb una decoració del barri a
través de l’art urbà, habilitant zones per murals i graffitis.

(comentat en 4 ocasions)
Rehabilitar definitivament la zona esportiva del barri, creant
diferents espais per diferents esports i sobretot instaurant una
figura de dinamització de l’espai.

(comentat en 7 ocasions)
Hi ha una clara necessitat de vivendes de lloguer social per a
moltes famílies del barri.

(comentat en 3 ocasions)
Cal incentivar que els joves no marxin del barri, per tal que el
barri no segueixi la dinàmica d’envelliment.

(comentat en 3 ocasions).
Un centre de formació professional i ocupacional al barri, que
sigui accessible per a les veïnes i que estimuli la seva inserció
a llocs de treball

de llarga durada.
Ampliació d’ofertes educatives professionalitzades i de garantia
laboral per a les joves del barri, i seguiment i orientació en el
mercat laboral.
Reivindicació històrica del veïnat i que fa molts anys enrere
s’havien fet algunes projeccions des de l’Ajuntament.

Es proposa la construcció d’una rotonda a l’entrada de Vallbona i
d’un vial que connecti el barri amb Santa Coloma a través d’un
pont per sobre de les vies del tren i del riu.

Rotonda a l’entrada de Vallbona amb punt que connecta amb Santa
coloma.
Ampliació dels serveis de neteja al barri i de control de la
responsabilitat ciutadana en vers al manteniment d’un barri net.

*Insistència per part de múltiples veïns i veïnes
Genera grans problemes de convivència i afecta molt a la realitat
vital i condicions de vida de les veïnes.

(*Insistència per part de múltiples veïnes)
Les veïnes es queixen d’una presència ingestionable de paneroles
i rates, a tot el barri, que entren a les llars i dificulten molt
el dia a dia de les famílies.

Demanen que l’Ajuntament s’impliqui en la fumigació per fer front
a aquesta problemàtica de forma efectiva, i sistemàtica.
Múltiples destrosses de mobiliari urbà i d’edificis privats en
algunes zones (queixes específiques al c/Oristà).

Augment de presència policial i d’implementació d’accions reals i
efectives promoció de la convivència a les escales de veïns i
veïnes.

(*Insistència per part de múltiples veïnes)
Vallbona té una dotació de parcs infantils molt escassa en
relació a les necessitats que presenta el barri.

Demanen parcs funcionals, que permetin que la infància d’àmplies
franges d’edat puguin jugar: proposen la instal·lació de
tobogans, tirolines, i gronxadors de tot tipus.

Recuperar el projecte de jocs infantils a la zona del Rec Comtal
que s’havia dissenyat en l’anterior Pla de Barris de la Zona
Nord.
Caldria una intervenció integral al barri de Vallbona per que el
seu espai públic sigui 100% accessible a peu per a totes les
persones
Al començament del carrer Oristà (en la part alta, a l’alçada de
la ‘rotonda nova’) hi ha veïnat que llença moltes bosses
d’escombraries al terra i sempre està tot brut i en males
condicions.

Les veïnes demanen que s’instal·li dotació de contenidors
d’escombraries per estimular que la brossa es llenci on toca i
així els carrers puguin estar nets.
A les campanyes de desbrossament només s’intervé en algunes zones
específiques del barri mantenint zones que no es desbrossen ni es
cuiden, i que es van abandonant. Aquesta situació genera temor a
les veïnes per possibles incendis.
El Rec Comtal i els seus entorns tenen un ús molt intensiu
sobretot a l’estiu, i això genera una acumulació de brossa molt
gran i conflictes de convivència amb els usuaris pels problemes
de brutícia, baralles i sorolls que es generen durant els mesos
de calor

Es demana que es reguli els usos del Rec

Comtal per garantir la higiene, la seguretat i la convivència.
A la zona del Casal infantil hi ha una palmera que és molt gran i
està molt deixada.
Hi ha arbres en molt males condicions en algunes parts del barri,
es demana que s’intervingui sobre aquesta problemàtica però
intentant no dedicar-se a treure la vegetació i els arbres, sinó
cuidar-los i garantir el seu manteniment
Les voreres de tota aquesta zona son molt estretes i dificulta la
mobilitat de persones amb la mobilitat reduïda d’aquesta zona del
barri.
El pas del vianant per sota del pont de la RENFE es molt perillós
ja que no hi ha vorera fet que posa en perill al vianant en
aquest pas.

Es proposa habilitar una de les dues direccions actuals del vial
per a l’ús exclusiu del vianant i deixar un únic carril per als
vehicles on el pas de les dues direccions es gestioni amb un
semàfor.
L’escola té diferents punts d’entrada i sortida, i sovint es
generen situacions perilloses en la interacció entre vianants i
conductores donat que es va molt de pressa i no es respecten les
senyals, i esdevé perillós.

Es planteja la construcció des passos de vianants elevats en els
voltants de l’escola i pintar de vermell tot l’asfalt de l’entorn
de l’escola per advertir de la perillositat d’anar ràpid en
vehicle.
Ensanchar la c/ Sant Feliu de Codinas para poder disponer de
plazas de parking. Y retirar las vallas de hormigón y reparar la
calle.
Finalizar la 2ª fase del parque de la plaza Llisa, terminación
del autobús 82.
Rebajar la zona para parking en la calle Castell de Argensola,
sita en los números del 10 al 16 aproximadamente.
Finalizar adecuadamente el parking ubicado en frente del bar “La
Maña”.
Reparar la escalera de acceso desde Ciudad Meridiana al Campillo
de la Virgen de Torre Baró y colocar un ascensor con plataforma
en el mismo punto de acceso.
Reparar toda la zona de la C/ Escolapio Cáncer y habilitarla como
parking, debido a la desaparición de las plazas de aparcamiento
con la construcción del edificio de viviendas.
Tener conocimiento del estado de las obras de la C/ Girona, ya
que el Ayuntamiento convoco una reunión con los vecinos para
indicar el inicio de las mismas y posteriormente la desconvocó
sin ofrecer motivo ninguno.
Proposta de l'AVV Torre Baró

Ensanchar la C/Sant Feliu de Codines per a places de pàrquing.
Proposta de l'AVV Torre Baró

Segona fase del Parc Infantil del C/Lliçà.
Proposta de l'AVV Torre Baró

C/Castell D'Argençola, entre els números 10-16
Proposta de l'AVV Torre Baró.

Finalitzar adequadament el pàrquing davant La Maña.
Proposta de l'AVV Torre Baró.

C/Sant Feliu de Codines retirar tierra del muro de subida a
Castell d'Argençola para plazas de pàrquing i retirar muros de
hormigón y reparar calle en la misma zona.
Proposta de l'AVV Torre Baró.

Rebajar los salientes de las calles Sant Feliu de Codines y
Castell d'Argençola en dónde se encuentran para dar visibilidad a
la subida/bajada de vehículos.
Proposta de l'AVV Torre Baró..

Conectar las calles con escaleras para faciltiar el acceso al
bus.
Proposta de l'AVV Torre Baró.

Arreglar toda la C/Escolapi Càncer y habilitar plazas de
aparcamiento para paliar las plazas suprimidas con la
construcción de los nuevos edificios.
Proposta de l'AVV Torre Baró.

Informació sobre les obres que s'estan fent al C/Llerona per part
de l'Ajuntament.
Proposta de l'AVV Torre Baró.

Conectar las calles con escaleras para faciltiar el acceso al
bus.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Pasarela sobre el Acueducto que comunique Ciudad Meridiana y Can
Cuyás.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Obras de la C/ Pedraforca, no finalizado camino peatonal.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

Urbanización C/ Vallcivera (aceras, alcantarillas, alumbrado).
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

Mantenimiento y atención inmediata de las escaleras mecánicas y
papamóvil, reparaciones tardan demasiado.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

Funcionamiento OAC (habitatge) Zona Nord ¿Qué hacen? Citas para 3
meses, etc.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

Realización de inventario de pisos vacíos en el barrio,
identificación de los que tienen puertas metálicas y propiedad de
los mismos. Revisió dels pisos buits de REGESA.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

Salut Mental (situación de intervención en salut mental en el
barrio, colapso del servicio a nivel de CAP, CSMA, CSMIJ y demás
dispositivos). Realización de demasiadas visitas, incluso
diagnósticas por teléfono. Potenciación de los servicios de Salut
Mental comunitarios ya implantados en el Barrio.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

Reanudación del servicio de mediadoras/es del espacio público.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

CONSTRUCCIÓN DE UN NUEVO EDIFICIO QUE ACOJA A LA SEDE DE LA AVV
DECIUDAD MERIDIANA, CASAL DE JOVES, CASAL D’AVIS, LUDOTECA.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

Apostar por la formación creando una Escuela de Formación
Profesional de Grado Medio y Superior, con planes específicos de
inserción laboral adaptados al territorio.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

D50 hasta el colegio Maestro Morera.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

Definición de un proyecto del aprovechamiento de la masa forestal
del parque de Collserola para creación de pellets y compost
(economía circular) Aprovechamiento de los fondos de la UE en
economía verde.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

Creación de un parking para bicicletas (por las características
de las viviendas del barrio, muchos vecinos no pueden tener sus
bicicletas en casa) y dar también un servicio en ese parking de
reparación de las mismas.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

﻿Definición entre lo público y privado de los espacios
inter-bloques que contemple la limpieza, cuidado de los jardines.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

Generar plazas de aparcamiento gratuito y rotativo que compensen
las perdidas por las obras,Torrens del Bosc y zona deportiva.
Recuperació del pàrquing de Plaça Eucaliptus.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

Situación expedientes sancionadores a grandes tenedores de pisos
vacíos sin oferta de vivienda social a Zona Nord.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

﻿Pisos para emergencia en caso de desahucio exprés.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

﻿Queja al Colegio de abogados por la desidia de los abogados de
oficio por no atender a las aquellas personas indefensas que han
solicitado su defensa.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

﻿Denunciar la violencia de los Mossos ejercida sobre familias
vulnerables.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Asistencia de la Agencia d’habitatge en las reuniones de vivienda
en el distrito.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Viviendas alquiladas a familias desde el ayuntamiento que
necesitan arreglos y que no se han hecho.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

¿Cuál es el tiempo de espera en la mesa de emergencia
d’habitatge?.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Intervención de la oficina d’habitatge y Sifo cuando los
desahucios sean de viviendas de las administraciones.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

CAP: abrir entrada desde biblioteca y poner carpa/sala/marquesina
de espera.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Incorporación del servicio permanente de pediatría en el CAP.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Habilitación espacios vacunación/situación covid y separación
entrada posibles Covid con el resto.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Situación de las listas de espera en intervenciones quirúrgicas y
visitas especializadas.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Asegurarnos de que, en el trabajo realizado por distintos
dispositivos del ayuntamiento o dependientes de él, exista una
cuota obligatoria de empleadas/os residentes en la zona,
igualmente dar prioridad a los proyectos comunitarios que surjan
del territorio.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Realizar una auditoría del funcionamiento de todos los
equipamientos del barrio. Queremos saber qué se hace, cómo se
hace y quiénes son las empresas adjudicatarias. Participación de
la AAVV en la resolución de posibles problemas que puedan surgir,
por ej. demoras en trámites, citas, etc.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

Construcción de gradas con marquesina en el actual Campo de
Fútbol que cubra de la lluvia y el sol, también habilitar
aparcamientos en batería que facilite el aparcamiento a los
aficionados y que no dificulten el estacionamiento a los vecinos
de la zona.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Insonorización del Centro Cívico.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

¿Cómo está el cambio del techo de fibrocemento?
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

Ateneu de Fabricació funcional con cursos efectivos para acceso
al empleo. ¿Cuál es su función ahora en este tiempo de pandemia?
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

Gratuïtat del transport públic.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Conexión en transporte público directo con la población de Sta.
Coloma.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

Conexión de LINEA 62 Y N3 con CUAP CASERNES.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Continuación de escaleras mecánicas entre C/ Agudes y Torrent del
Bosc.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Seguir con la urbanización de todas las zonas inter-bloques que
quedan pendientes, de acuerdo con los vecinos.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Ayudas para la Rehabilitación de edificios y la instalación de
ascensores.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Facilitar el acceso a pisos con ascensor a las personas con
movilidad reducida.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Potenciar e impulsar proyectos que generen empleo estable desde y
para el barrio, como cooperativas y pequeñas empresas/comercios.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Apoyar proyectos que den una visión positiva del barrio: Club de
deportes de Montaña y senderismo, Centro de Interpretación de
Collserola, limpieza Font Moguera y alrededores...
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

Potenciar el servicio de asistencia telemática de la A.VV. en su
nuevo enfoque de inserción y capacitación laboral.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

Potenciar proyectos que incidan en paliar el fracaso escolar.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Elaboración de informe para implantación de placas
solares/fotovoltaicas para consumo energético sostenible y
ecológico. Aprovechamiento de los fondos de la UE en economía
verde.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana.

Creación de parque-huerta urbana.
Proposta de l'AVV de Ciutat Meridiana

Actividades extraescolares.
Per algú, la soledat pot significar una situació volguda o
desitjada, però per la gran majoria de persones que la pateixen
suposa un sentiment amb conseqüències emocionals negatives.

La soledat no és un problema individual, sinó que és un problema
social que ens interpel·la a tots i totes, fruit de l’estil de
vida actual i, com a tal, hi hem de trobar les solucions i
respostes. És per això que hem d’entendre les polítiques de
promoció com a polítiques de prevenció de la soledat en tots els
estadis de la vida, des de la infància a les persones grans,
perquè la soledat no entén d’edat.

• Com podem arribar a persones que se senten soles i no poden o
no saben reconèixer-ho ni expressar-ho?

• Com podem promoure els vincles a la ciutat, tenint en compte
les particularitats de cada barri, per reduir la soledat entre
els col·lectius que més la pateixen, en especial joves i persones
grans?

• Com han de ser els espais públics i municipals per tal que
incentivin les relacions entre les persones?

Des de l’Ajuntament de Barcelona iniciem tot un seguit de mesures
per combatre la soledat no desitjada a la ciutat, emmarcades dins
de l’Estratègia municipal contra la soledat. L’objectiu és
afavorir un canvi cultural en la manera de relacionar-nos,
fomentant la confiança, les relacions sòlides i duradores, i
vetllant pel benestar de tothom per a no deixar ningú enrere. Per
aconseguir-ho posarem les eines i recursos necessaris per acabar
amb les diverses soledats de la ciutat, i promourem la
sensibilització i la desestigmatització del fenomen.

L’Estratègia municipal contra la soledat va en aquesta direcció.
Hi ha persones que viuen soles però no pateixen soledat, i n’hi
ha d’altres que poden sentir-se molt soles malgrat estar
rodejades de gent o conviure amb altres persones.

Es considera que se senten soles les persones que se senten
abandonades, o troben a faltar companyia, o no tenen prou
persones a qui poden recórrer en cas de necessitat o en qui poden
confiar plenament.

Podem definir la soledat, doncs, com un desajust entre la
quantitat i la qualitat de les relacions socials que tenim i les
que voldríem, i està lligada a moments de transició vital.
Parlem de risc d'aïllament social quan la xarxa familiar o
d’amistats és petita (grandària), llunyana (proximitat emocional)
o suscita poca confiança de donar suport en cas de necessitat.
La soledat pot afectar tothom:

• Persones de qualsevol sexe i gènere.

• Persones de qualsevol origen.

• Persones de qualsevol edat: infants, adolescents i joves,
persones adultes, persones grans.

Les darreres dades de l’Enquesta Òmnibus, realitzada el mes de
juny de 2020, assenyalen que el 7,1% dels i de les joves d’entre
16 i 24 anys se senten sovint soles, seguit dels i de les joves
d’entre 25 i 34 anys (4,7%) i de les persones grans de més de 64
anys (4%).
A Barcelona el 31% de les llars ja són unipersonals, d’aquestes
un 19,1% dones i un 11,9% homes, segons dades del Padró
Municipal, a través del que també es detecta que el perfil de
llars unifamiliars no és homogeni:

• d’una banda, cada cop més persones de més edat, en especial
dones: el 10,4% son dones de més de 65 anys.

• i de l’altre, el 17,4% són persones entre 18 i 65 anys.

Aquest % ha augmentat en un 13% en els darrers 15 anys passant de
les 181.546 al 2004 a 205.539 llars unipersonals al 2019, segons
dades del Departament d’Estadística i Difusió de Dades de
l’Ajuntament de Barcelona.

Pel que fa a les persones amb dependència funcional: el 25% viuen
soles, i el 10,6% tenen un baix nivell de suport social (segons
dades de l’Enquesta a persones en situació de dependència
funcional a Barcelona de l’any 2018).
Manquen indicadors, tot i això un estudi recent de la Fundació
«La Caixa»: Soledad y riesgo de aislamiento en personas mayores,
estableix que en el conjunt d’Espanya se senten soles: el 35% de
les persones entre 20 i 39 anys, i el 48% de les persones de 80 o
més anys.
A Barcelona, dels infants d’entre 10 i 12 anys, un 13,2% no està
del tot segur que els familiar se’n preocupin, i un 26,5% sent
que no té suficients amistats (Parlen els nens i les nenes:
benestar subjectiu de la infància a Barcelona, 2016-17).

Pel que fa als adolescents d’entre 13 i 19 anys, i segons dades
extretes de l’enquesta sobre Factors de risc a l’Escola de
Secundària del 2016, el 6% no té cap bona amistat i el 12,3% s’ha
sentit exclòs o rebutjat per la resta de companys alguna vegada
en els darrers 12 mesos.

Si parlem de persones grans - de 65 anys o més - , el 25% han
sentit falta de companyia i el 15,1% s’han sentit excloses al seu
entorn al menys una vegada, segons dades de l’Enquesta de Salut
de Barcelona del 2016.

Finalment, el 62,5% de persones amb dependència funcional
(majoritàriament de 55 anys i més) s’han sentit excloses (segons
dades de l’Enquesta a persones en situació de dependència
funcional a Barcelona de l’any 2018).
Amb l’Estratègia municipal conta la soledat, l’Ajuntament de
Barcelona vol contribuir a combatre la soledat al llarg de tots
els cicles de vida:

• Posant la persona en el centre.

• Tenint en compte les diferents fonts o causes de soledat en les
diferents etapes vitals de les persones.

• Removent inèrcies mitjançant la cocreació i altres processos
innovadors.

• Implicant tota l’organització municipal.

• Cercant la innovació respecte del que ja s’està fent.

• Implicant altres entitats o institucions per ajudar a entendre
el problema i per formar part de la solució.

• Incloent el vessant preventiu, de detecció, de promoció i
d’atenció.

• Tenint en compte els aprenentatges sorgits de la pandèmia
COVID-19.
Per fer-ho ens plantegem les següent línies estratègiques:

• Oferir serveis i recursos que orientin i acompanyin les
persones davant la soledat, a partir del treball en xarxa amb
entitats i l’intercanvi de coneixement amb altres ciutats.

• Sensibilitzar sobre la importància i la incidència de la
soledat en la ciutat i en la salut de les persones que l'habiten.

• Reestructurar la ciutat i els seus àmbits en espais.
comunitaris per fer front a les situacions de soledat.

• Adaptar el funcionament de l’organització municipal als nous
reptes que planteja la soledat.
En aquest tema podrem proposar la millor manera d’organitzar el
trànsit als nostres barris perquè siguin més segurs i saludables.

Això vol dir que podrem debatre sobre com la nostra manera de
moure’ns influeix en la nostra salut i en la dels altres, sobre
les necessitats dels joves respecte al transport públic, la
mobilitat activa (bicis, patinets, etc.), i la mobilitat
inclusiva, entre d’altres.
En aquest tema treballarem propostes de millora de les places i
carrers dels nostres barris.

Podrem debatre sobre si l’espai públic s’adequa a les nostres
necessitats com a joves, si hi ha suficients espais de trobada,
si estan convenientment equipats, si tothom ens hi sentim bé, si
són suficientment nets i segurs, entre d’altres.
En aquest tema es podran fer propostes sobre les activitats d’oci
i lleure que als joves ens agradaria tenir a la ciutat. Podrem
expressar què necessitem per ampliar la nostra participació en
activitats d’aprenentatge i diversió, quines serien aquestes
activitats i com realitzar-les en un espai compartit, acollidor,
segur i propi.
En aquest tema es treballaran propostes de lluita contra la
contaminació i de millora de parcs i zones verdes del nostre
districte.

Podrem debatre sobre la biodiversitat urbana, la quantitat i
qualitat de les zones verdes als nostres barris, la qualitat de
l’aire, també sobre l’estalvi energètic, els residus i el
reciclatge, així com sobre campanyes de sensibilització per
valorar-lo i cuidar-nos, entre d’altres.
En aquest tema podrem debatre quines campanyes de sensibilització
i conscienciació posaríem en marxa perquè totes ens sentim
còmodes i incloses a la nostra vida quotidiana.

Podrem compartir i proposar solucions per aquelles
discriminacions que ens trobem com a joves ja sigui sobre gènere,
diversitat sexual o funcional, diversitat d’origen, edat,
formació, entre d’altres.
En aquest tema treballarem per crear propostes que millorin
l’experiència al món educatiu que com a joves vivim. Podrem
debatre sobre el model educatiu, pensant en què necessitem, què
volem, entre d’altres.
En aquest tema es treballaran propostes d’accés dels joves a una
llar digna.

Això vol dir que podrem debatre sobre el dret a l’habitatge,
sobre la situació de les persones sense llar, sobre les
possibilitats dels i les joves per independitzar-se, sobre les
condicions dels habitatges dignes (confort, eficiència
energètica, preus,...), i sobre habitatge col·lectiu o
alternatiu, entre d’altres.
En aquest tema tractarem sobre esport i espais on practicar-lo.
Podrem posar a debat quins són els nostres interessos com a joves
en relació amb els esports, com fer-los diversos i inclusius, i
quines característiques han de tenir els espais de pràctica
esportiva al nostre districte.
En aquest tema es treballaran propostes de salut física però
també emocional i relacional. Podrem debatre quina mena d’espais
d’orientació en la salut ens calen com a joves, en aspectes com
l’alimentació, o la salut sexual, entre d’altres.
En aquest tema valorarem quina relació té la participació i la
creació de grups formals i informals de joves en el territori, de
quines maneres creiem que podem transmetre les nostres
necessitats i interessos, com desenvolupar-les al present i com
projectar-les a futur.
En aquest tema podrem posar en comú quin tipus de comerç creiem
que necessita el nostre districte.

Podrem discutir sobre l’accés que tenim als articles i serveis
què ens interessen, com ens afecta la manera de consumir i les
conseqüències que aquesta pot tenir en la convivència entre el
veïnat, en l’economia, i en el benestar a les famílies del barri,
entre d’altres.
En aquest tema es podran fer propostes sobre les activitats d’oci
i lleure que als joves ens agradaria tenir a la ciutat.

Podrem expressar què necessitem per ampliar la nostra
participació en activitats d’aprenentatge i diversió, quines
serien aquestes activitats i com realitzar-les en un espai
compartit, acollidor, segur i propi.
En aquest tema treballarem propostes de millora de les places i
carrers de la nostra ciutat.

Podrem debatre sobre si l’espai públic s’adequa a les nostres
necessitats com a joves, si hi ha suficients espais de trobada,
si estan convenientment equipats, si tothom ens hi sentim bé, si
són suficientment nets i segurs, entre d’altres.
En aquest tema es treballaran propostes de lluita contra la
contaminació i de millora de parcs i zones verdes de Barcelona.

Podrem debatre sobre la biodiversitat urbana, la quantitat i
qualitat de les zones verdes a la nostra ciutat, la qualitat de
l’aire, també sobre l’estalvi energètic, els residus i el
reciclatge, així com sobre campanyes de sensibilització per
valorar-lo i cuidar-nos, entre d’altres.
En aquest tema podrem proposar la millor manera d’organitzar el
trànsit a la nostra ciutat perquè siguin més segura i saludable.

Això vol dir que podrem debatre sobre com la nostra manera de
moure’ns influeix en la nostra salut i en la dels altres, sobre
les necessitats dels joves respecte al transport públic, la
mobilitat activa (bicis, patinets, etc.), i la mobilitat
inclusiva, entre d’altres.
En aquest tema tractarem sobre esport i espais on practicar-lo.

Podrem posar a debat quins són els nostres interessos com a joves
en relació amb els esports, com fer-los diversos i inclusius, i
quines característiques han de tenir els espais de pràctica
esportiva a la ciutat.
En aquest tema es podran fer propostes sobre les activitats d’oci
i lleure que als joves ens agradaria tenir al nostre districte.

Podrem expressar què necessitem per ampliar la nostra
participació en activitats d’aprenentatge i diversió, quines
serien aquestes activitats i com realitzar-les en un espai
compartit, acollidor, segur i propi.
En aquest tema tractarem sobre esport i espais on practicar-lo.

Podrem posar a debat quins són els nostres interessos com a joves
en relació amb els esports, com fer-los diversos i inclusius, i
quines característiques han de tenir els espais de pràctica
esportiva al nostre districte.
En aquest tema es treballaran propostes d’accés dels joves a una
llar digna.

Això vol dir que podrem debatre sobre el dret a l’habitatge,
sobre la situació de les persones sense llar, sobre les
possibilitats dels i les joves per independitzar-se, sobre les
condicions dels habitatges dignes (confort, eficiència
energètica, preus, etc.), i sobre habitatge col·lectiu o
alternatiu, entre d’altres.
En aquest tema tractarem sobre esport i espais on practicar-lo.
Podrem posar a debat quins són els nostres interessos com a joves
en relació amb els esports, com fer-los diversos i inclusius, i
quines característiques han de tenir els espais de pràctica
esportiva a la ciutat.
En aquest tema es treballaran propostes de lluita contra la
contaminació i de millora de parcs i zones verdes del territori.

Podrem debatre sobre la biodiversitat urbana, la quantitat i
qualitat de les zones verdes a la ciutat, la qualitat de l’aire,
també sobre l’estalvi energètic, els residus i el reciclatge,
així com sobre campanyes de sensibilització per valorar-lo i
cuidar-nos, entre d’altres.
En aquest tema es treballaran propostes de salut física però
també emocional i relacional.

Podrem debatre quina mena d’espais d’orientació en la salut ens
calen com a joves, en aspectes com l’alimentació, o la salut
sexual, entre d’altres.
En aquest tema podrem debatre quines campanyes de sensibilització
i conscienciació posaríem en marxa perquè totes ens sentim
còmodes i incloses a la nostra vida quotidiana.

Podrem compartir i proposar solucions per aquelles
discriminacions que ens trobem com a joves ja sigui sobre gènere,
diversitat sexual o funcional, diversitat d’origen, edat,
formació, entre d’altres
Entre els anys 1980 i 2007 l’activitat i les accions en el camp
de la ciència, tot i no disposar d’una àrea específica ni d’una
estructura orgànica o d’una planificació dedicada a aquesta
temàtica, van fomentar les relacions entre la ciutat i els espais
científics i del coneixement: els centres científics, les
universitats i altres entitats de cultura científica,
interrelacionats entre si mitjançant, per exemple, la cessió del
sòl, han estat imprescindibles per afavorir la presència de
múltiples actors científics a la ciutat que, avui en dia, formen
l’ecosistema científic barceloní, importantíssim per al progrés i
el desenvolupament de la nostra ciutat.
En aquest mateix període s’han posat en marxa i consolidat
diverses actuacions per enfortir la comunitat científica de
Barcelona i la divulgació d’aquesta disciplina cap a tota la
ciutadania. Una de les grans creacions ha estat la del Museu de
Ciències Naturals, un espai modern i obert a tots els públics. A
més, al llarg dels anys s’han impulsat programes i mesures de
govern amb la intenció d’apropar la ciutadania al coneixement
científic.
L’any 2007 es fa un pas més, amb l’inici del programa Barcelona
Ciència, des del qual s’incentiven actuacions com la Festa de la
Ciència i l’EscoLab, activitats que a dia d’avui es continuen
desenvolupant.
Uns anys més tard, el 2012, en el marc del programa Barcelona
Ciència es va crear l’Oficina de Ciència Ciutadana, des d’on es
duen a terme projectes científics basats en la participació de la
ciutadania. En el darrer mandat, s’aposta per desplegar el que
podríem anomenar una política universitària i científica que
s’intensifica en dues direccions.
Quatre anys més tard, el 2016, es defineix la mesura de govern en
referència a les universitats, a fi de donar tota la rellevància
a la relació de la ciutat amb aquestes universitats i al treball
en comú; alhora es promou una millor integració de la universitat
i el conjunt de la comunitat universitària a la ciutat, en els
àmbits acadèmic, cultural, econòmic i social.
I el 2018, amb el consens dels diversos centres de recerca i
empreses, les universitats, les administracions i la ciutadania,
es defineix el primer Pla Barcelona Ciència, amb l’objectiu de
donar un nou impuls a Barcelona com a ciutat de ciència.
En el marc d’aquest pla es fomenta un entorn favorable perquè
centres de recerca i tecnologia, universitats i el teixit
emprenedor i productiu de la ciutat despleguin solucions
innovadores en camps tan importants per a la qualitat de vida com
l’envelliment, la mobilitat i el respecte al medi ambient,
apostant per la implicació dels investigadors i les
investigadores de la ciutat i la de la ciutadania, i pel foment
de la cultura i l’educació científica.
Entre les actuacions més rellevants que s’impulsen el 2019
destaquen la nova convocatòria de suport a la recerca, la
celebració de la primera Biennal de Ciència a la ciutat, l’aposta
per projectes urbans vinculats a la ciència, el premi Hipàtia i
el foment dels laboratoris urbans d’innovació.
El març del 2020 es va presentar el nou Pla Barcelona Ciència
2020-2023, un full de ruta científic amb 15 objectius i 51
accions, per enfortir i consolidar el teixit científic, de
coneixement i de recerca de Barcelona. Aquesta mesura pretén
donar continuïtat al Pla Barcelona Ciència plantejat durant el
mandat anterior.
Les polítiques públiques de ciència ciutadana prenen tot el
sentit quan hi ha una interconnexió amb les culturals i
d’educació; amb aquest nou pla es treballarà per potenciar les
interaccions entre les diferents àrees, i n’extrauran el millor
per afavorir la divulgació, l’experimentació i la promoció del
coneixement a totes les edats.
Amb la mirada posada en l’establiment de polítiques científiques
de renom es va constituir l’àrea de la Sisena Tinència d’Alcaldia
de Cultura, Educació, Ciència i Comunitat, que inclou, per
primera vegada, la ciència com a disciplina destacada de la
política de l’Ajuntament. Aquesta àrea s’ha dotat d’una
estructura orgànica amb una visió tècnica, cabdal per desplegar
la política de ciència i universitats, acompanyada en tot moment
pel Pla Barcelona Ciència 2020-2023.
Actualment, els barcelonins i les barcelonines ens trobem
immersos en les profundes conseqüències que s’estan posant de
manifest a causa de la pandèmia de la Covid-19. És moment de
repensar el Pla Barcelona Ciència, aprovat en el primer semestre
del 2020, i construir uns objectius per intentar començar els
reptes als quals ja ens estem enfrontant dia a dia de la manera
més cooperativa i eficient possible.
Nous reptes afloren per a tota la ciutadania i, especialment, per
a un dels principals motors de la ciutat com ho és el de la
ciència i la innovació,  una àrea que s’ha de continuar
posicionant per consolidar l’estatus de ciutat científica europea
que té Barcelona.
L’educació, en l’àmbit universitari, és una de les àrees que ha
de col·laborar-hi activament: la definició dels eixos de
desenvolupament d’una ciutat per al futur i la recerca necessiten
la seva opinió i participació.
La comunitat educativa universitària i ELS CENTRES DE RECERCA SON
IMPRESCINDIBLES per a la recuperació i la reconstrucció de les
nostres ciutats; la creació de grups de treballs per afrontar la
incertesa dels nous escenaris pot ser un dels mecanismes amb més
potencial per, a més de trobar-hi solucions, enfortir les xarxes
col·laboratives interuniversitàries, amb la col·laboració dels
actors socials i econòmics de la nostra societat.
A causa de la pandèmia, aquest sector de l’educació ha
experimentat més incerteses que mai: el retorn de bona part del
gruix d’estudiants universitaris als seus llocs d’origen la
suspensió de les pràctiques externes per a la majoria de
l’estudiantat, la bretxa digital que es manté en aquesta etapa i
la mobilitat sostenible en els desplaçaments amb origen i destí
als diferents campus universitaris són algunes de les qüestions
en què s’haurà de treballar intensament.
Tot seguit, presentem el replantejament del Pla Barcelona Ciència
2020-2023, adaptat a les necessitats més actuals, i que no hauria
estat possible sense les aportacions i l’esforç de la comunitat
científica i acadèmica i del teixit social barceloní.
La comunitat educativa universitària i els centres de recerca son
imprescindibles per a la recuperació i la reconstrucció de les
nostres ciutats; la creació de grups de treballs per afrontar la
incertesa dels nous escenaris pot ser un dels mecanismes amb més
potencial per, a més de trobar-hi solucions, enfortir les xarxes
col·laboratives interuniversitàries, amb la col·laboració dels
actors socials i econòmics de la nostra societat.
Una ciutat com Barcelona ha de tenir una política pròpia en
matèria científica. La intensitat i la rapidesa dels canvis
científics i tecnològics en què estem immersos plantegen tantes
oportunitats com dubtes i incerteses.
Ara, en un context social marcat especialment per les seqüeles de
la pandèmia mundial i que definiran les actuacions públiques en
els propers temps, hem d’establir un escenari al més consistent
possible que permeti el diàleg i la col·laboració entre la
comunitat científica i del coneixement, i la ciutadania perquè
sigui precisament aquesta última la principal protagonista de la
nova normalitat que tot just hem començat.
L’actual moment d’incertesa és una gran oportunitat per potenciar
Barcelona com a ciutat de la ciència i pol atraient, en camps com
la medicina de precisió, la innovació tecnològica en salut a
través de la bioenginyeria i la supercomputació, disciplines que
són essencials per afrontar més fàcilment les adversitats del
nostre món globalitzat.
En aquest sentit, les ciències socials i humanitats no s’han de
quedar enrere: són àrees del coneixement que enriqueixen la
nostra societat i ofereixen noves perspectives de matèries com
l’urbanisme sostenible, saludable i més just. Per tant, és
imprescindible que formin part del full de ruta científic de la
ciutat.
Hem de tenir present la col·laboració que hi ha entre les
diferents administracions i, en especial, el tot just recuperat
conveni de colideratge cultural i científic entre el Govern
d’Espanya i l’Ajuntament de Barcelona.
En moments com els actuals guanya encara més protagonisme aquest
tipus d’acords, que treballaran per l’impuls sociocultural de la
ciutat i per la consolidació de Barcelona com un territori
científic de primer nivell.
Entre la ciutadania i l’Ajuntament de Barcelona hi ha d’haver un
contacte continuat: la comunitat científica i universitària ja ha
traslladat propostes per a la recuperació i el reimpuls de la
ciutat.
Molts dels eixos conceptuals que ja s’estaven plantejant
activament entre els quals s’inclouen la mobilitat sostenible, la
divulgació científica i el finançament destinat al
desenvolupament de la ciència, entre altres, amb tota seguretat
es reprendran en aquesta nova etapa.
Quant al primer eix, continuen les iniciatives per adaptar la
ciutat a l’envelliment i facilitar una mobilitat de qualitat per
a totes les edats, que sigui sostenible i que repensi el model
actual.
Pel que fa a la difusió del coneixement científic, s’ha demostrat
més important que mai: la ciència i l’educació han de treballar
en equip, per tal de permetre l’accés a tota la ciutadania,
particularment la infància i la joventut, als conceptes més
comuns; generar un clima que estimuli la capacitat crítica i la
vocació científica és clau per disposar de societats ben
informades.
A la vegada, la posada en marxa de projectes científics a l’àrea
metropolitana al llarg dels anys i en el present ha de reforçar
la posada en valor de l’atractiu de la ciutat en desenvolupament
tecnològic, amb una cooperació activa entre el sector públic i
privat per afavorir el diàleg científic a escala europea.
La Unió Europea és un pont per fer arribar talent a la ciutat i
mantenir-lo requereix perseverança i compromís amb la comunitat
científica. En aquest sentit, traslladar a la UE la importància
del seu finançament per a projectes científics és essencial i
tota una prioritat per al teixit científic i tecnològic
instal·lat a la ciutat.
Des de les administracions i institucions més properes, com
Barcelona Activa, s’han de continuar facilitant ajudes
econòmiques per al desenvolupament R+D a les empreses i per a
start-ups i empreses científiques més petites en dificultats a
causa de la crisi sanitària.
Esperances de millora en molts camps, però també angoixes tant
pel que fa als límits ètics que molts d’aquests canvis incorporen
(biogenètica, transhumants, utilització del big data...),
sorgeixen entorn de la mercantilització i de la capacitat de
control públic global. Aquestes oportunitats i incerteses afecten
el dia a dia de la ciutat i el conjunt de la ciutadania, i
exigeixen amb més urgència el desenvolupament d’una política
pròpia de ciència i coneixement que vagi més enllà dels temes
urbanístics o d’organització de congressos.
Ens cal una política de ciència que es vinculi amb les que ja
s’han desenvolupat de cultura i educació, de manera que es
multipliquin les potencialitats que cadascuna d’aquestes
polítiques té per separat, per posar en marxa així una potent
plataforma de divulgació i experimentació que permeti parlar de
ciència ciutadana i de promoció del coneixement a totes les
edats.
Una política que es vinculi i generi complicitats amb les
polítiques d’innovació econòmica i social, de promoció
d’ocupació, de mobilitat o d’envelliment. Una política de ciència
que aprofiti les potencialitats de la pluralitat d’enfocaments
propis de les ciències exactes, experimentals i tecnològiques, de
les ciències de la vida i la salut, i de les ciències socials i
les humanitats.
Totes presents a la ciutat, amb una àmplia xarxa de centres de
recerca consolidats i amb persones expertes reconegudes
internacionalment. La ciutat té el potencial per fer-ho, gràcies
al fet que disposa d’un conjunt d’universitats i de centres de
recerca dels més importants d’Europa, i ha de trobar les
complicitats amb la resta d’actors metropolitans, tant
institucionals com científics, que permetin reforçar-ne les
capacitats i projectar al món aquesta gran regió metropolitana
com un espai de coneixement i innovació científica.
Necessitem aquesta política, que ja té unes bases sòlides, per
traslladar els avenços científics i de coneixement a processos
reals de canvi en les conductes i en les formes de viure i
consumir a la ciutat. Des d’una perspectiva que respecti els
valors que són propis de la nostra ciutat i comunitat: l’equitat
de gènere, de renda, d’edat, d’origen i de bagatge cultural, i
obrint la ciència als dilemes propis de l’època, amb
transparència, promovent el coneixement comú i la ciència oberta,
i buscant la participació ciutadana en els grans debats que s’han
plantejat. Amb aquest objectiu de fons hem definit el Pla
Barcelona Ciència 2020-23.
Aquest pla és l’eina principal que ens permetrà desenvolupar una
política científica de ciutat en els propers tres anys, i que
defineix el full de ruta de treball entre l’Ajuntament, la
ciutadania i els actors científics per avançar plegats en el
repte compartit de fer de Barcelona una ciutat de ciència i
coneixement.
El pla, presentat al juny, es va definir a partir d’un seguit de
reunions de treball, en les quals hi van poder participar
diverses àrees de l’Ajuntament, un alt nombre de direccions,
departaments i ens vinculats, a més de persones i entitats
expertes en la matèria. També incorporava les valoracions i les
recomanacions de millora presentades pel Consell Assessor
Científic de l’Ajuntament.
El document inicial incorporava quatre eixos, 15 objectius i 51
accions per als tres anys de durada del pla. A causa de la
situació actual ha estat necessària una readaptació i
reformulació d’alguns aspectes del pla, per adaptar-lo a les
incerteses i els neguits sorgits arran de la crisi sanitària.
Barcelona, en temps imprevisibles, ha trobat el suport i el
compromís de la ciutadania en general i, amb especial
rellevància, de la comunitat científica i educativa. Precisament,
són aquests nuclis els que han col·laborat activament en la
reconfiguració del Pla Barcelona Ciència 2020-2023, en què han
aportat idees i han identificant àrees de treball que necessiten
un suport especial de les administracions.