darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Autoria: Cooperativa Perifèria Cimarronxs SCCL

Població a la qual s’adreça: Dones cis, trans i persones no
binàries negres, afrodescendents, racialitzades i/o migrants
residents a la ciutat de Barcelona.

Objectius:

* Valoritzar la feina d’emprenedores creatives negrxs,
afrodescendents migrants i racialitzades, tradicionalment
marginades del mercat laboral i de l’univers de l’emprenedoria
creativa a la ciutat de Barcelona.
* Impulsar processos de formació política en economia solidària
afrofeminista antiracista i d’autogestió amb dones, trans,
migrants i racialitzades.
* Promoure la creació de plataformes digitals que expandeixin
l’esfera d’acció socioeconòmica de dones i cossos dissidents
sexuals migrants i racialitzats, a partir de models econòmics
basats en l’autogestió transfeminista, antiracista i ecologista.
* Generar autoocupació per a dones i cossos dissidents de
sexe-gènere afro, racialitzats i migrants, en condicions laborals
dignes, equitatives i respectuoses amb la sostenibilitat de la
vida.
* Trencar la bretxa tecnològica que limita a les dones i altres
cossos dissidents sexuals afro racialitzats l’accés a plataformes
digitals on expandir la seva activitat econòmica, com també la
seva esfera d’influència en la societat contemporània.
* Generar i estrènyer llaços de col·laboració entre creadores,
artesanes i emprenedores creatives racialitzades i migrants que
viuen a la ciutat de Barcelona.

ℹ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/13707/Malungaje_solidaridad_para_las_resistencias_negras.pdf )
Autoria: Luna Coppola (en representació de la cooperativa Base Ò)

Població a la qual s’adreça: dones professionals dels ecosistemes
de pràctiques artístiques i culturals amb càrrega familiar en una
situació socioeconòmica vulnerable, filles en edat de dependència
a càrrec, persones grans a càrrec amb dependència.

Objectius:

* Donar suport a dones artistes, creatives i treballadores de la
cultura que intenten, amb molta dificultat, continuar amb les
seves carreres professionals, i visualitzar la situació de
precarietat en què viuen, accentuada pel fenomen del “terra
enganxós”.
* Proposar una reflexió profunda sobre maternitat, cures (treball
no remunerat amb grans beneficis socials) i vida laboral, entre
altres qüestions de gènere.
* Proposar una reflexió profunda sobre la forma com creem,
exhibim i consumim art i cultura.
* Impulsar una programació artística i cultural estable que
promogui la inclusió dels públics familiars.
* Fomentar la cooperació i la construcció d’una xarxa
internacional de professionals que treballin dins dels
ecosistemes de pràctiques artístiques per tal de donar-nos suport
mutu.
* Potenciar els espais en què té lloc aquesta residència, i obrir
l’espai a facilitar la conciliació familiar i a normalitzar
aquest tipus d’aplicacions com a necessitat bàsica.Convertir-se
en un model de referència, nacional i internacional, a partir
d’una associació estable Barcelona-Roma.
* Cuidar i cuidar-nos.

ℹ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/13708/Mater_Art_Community.pdf )
Autoria: Associació ATRA

Població a la qual s’adreça:

Dones en situació de vulnerabilitat i risc d’exclusió social
derivada de les addiccions i el trastorn mental, i dones que
pateixen violències masclistes.

Objectius:

Objectiu general:

Promoure la inclusió social i laboral de dones en risc d’exclusió
social, per aprendre, a través de l’art, una nova professió que
pot obrir les portes al món laboral i que permet alhora
enderrocar estereotips i l’estigma associat al col·lectiu.

* Capacitació prelaboral. Fomentar la identificació de les
mancances i de les competències necessàries de les persones
participants per mantenir una activitat laboral.
* Inclusió social. Promoure la inclusió social aprenent, a través
de l’oci creatiu, una nova professió que pot obrir les portes al
món laboral i que permet enderrocar estereotips i estigma.
* Igualtat. Promoure que les dones siguin protagonistes i es
visibilitzin plasmant les seves obres als carrers de Barcelona.
Reconèixer i visibilitzar el treball de les artistes urbanes en
un món molt masculinitzat.
* Activació socioeconòmica del barri. Impulsar la dinamització
sociocomunitària i cultural del barri, amb la finalitat
d’afavorir la cohesió veïnal, d’atreure noves persones residents
i de promoure la generació d’activitat econòmica.

ℹ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/13710/Persianes_amb_%C3%A0nima.pdf )
Autoria: Centre d’Acollida Assís

Població a la qual s’adreça: dones majors de 18 anys en situació
d’exclusió residencial greu o en risc imminent de quedar-se en
situació de sensesostre, però que mai abans no havien estat en
situació de carrer.

Objectius:

Frenar o revertir els efectes de l’exclusió residencial que
pateixen les dones oferint eines i recursos personals, espais
d’empoderament i un acompanyament integral per definir un
projecte vital propi. Així, es vol acompanyar les dones en
situació de sensellar durant el seu procés de construir una nova
vida autònoma des d’una perspectiva de sumar juntes. Mitjançant
una intervenció individual i especialitzada, amb un itinerari
personalitzat, es treballaran diversos eixos i es regularà la
intensitat de la intervenció en funció de cada cas.

ℹ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/13711/Dones_amb_llar.pdf )
Autoria: Federació d’Associacions Gitanes de Catalunya

Població a la qual s’adreça: dones en situació de vulnerabilitat,
pobresa i precarietat, especialment rromnis.

Objectius:

Objectiu general:

Dotar d’eines empoderadores el conjunt de les dones de Barcelona,
especialment rromnis (romanís) en situació de vulnerabilitat,
pobresa i precarietat per augmentar la seva projecció laboral
postcovid.

Objectius específics:

* Sensibilitzar les dones, especialment rromnis sobre el fenomen
de la feminització de la pobresa, la igualtat de gènere i
l’antigitanisme.
* Fomentar la resiliència i el benestar de les dones de
Barcelona, especialment rromnis en situació de vulnerabilitat,
pobresa i exclusió social.
* Augmentar les possibilitats de projecció laboral postcovid de
les dones de Barcelona en situació de pobresa, risc d’exclusió
social, amb càrregues familiars i provinents de sectors laborals
feminitzats i precaritzats, especialment rromnis.
* Promoure l’emprenedoria i la innovació laboral entre totes les
dones, especialment rromnis, de Barcelona en situació de pobresa,
risc d’exclusió social, amb càrregues familiars i provinents de
sectors laborals feminitzats i precaritzats.

ℹ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/13712/Neb%C3%AD_Rat%C3%AD_Rom%C3%AD_nova_generaci%C3%B3_dona_gitana.pdf )
Autoria: SURT. Fundació de Dones. Fundació Privada

Població a la qual s’adreça: entre divuit i vint dones, cis i
trans, en situació de vulnerabilitat, d’orígens diferents i
—ateses les dificultats per accedir i mantenir una ocupació en
totes les edats— en un interval de 18 i 60 anys.

Objectius:

Objectiu general:

Generar estratègies d’ocupació per combatre la segregació
ocupacional mitjançant una qualificació i una acreditació
professional de les dones que afavoreixin l’accés i la
permanència al mercat de treball en condicions de qualitat i
d’equitat de gènere.

Objectius específics:

* Promoure el desenvolupament de competències personals i
transversals per la millora del perfil professional i
l’empoderament personal i col•lectiu de les dones (fase 1).
* Millorar la qualificació i l’acreditació professional de les
dones mitjançant la seva capacitació i formació en tasques de
reparació i manteniment d’edificis i instal•lacions (fase2).
* Acompanyar les dones en la seva inserció laboral, per compte
propi o aliè, i facilitar eines i recursos per fomentar la
generació d’iniciatives d’emprenedoria de l’economia social
solidària (fase 3).
* Impulsar accions comunitàries de sensibilització al voltant la
necessitat de combatre la segregació ocupacional i sensibilitzar
el conjunt d’agents de la ciutat de Barcelona al voltant de la
necessitat de generar ocupació de qualitat, en condicions
d’equitat de gènere i en sectors tradicionalment masculinitzats
(fase 1, 2, 3).

ℹ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/13713/Reparadores._Construint_nous_models_d_ocupaci%C3%B3_des_d_una_perspectiva_de_g%C3%A8nere.pdf )
Autoria: Agustin Correa Bulnes

Població a la qual s’adreça: Dones de tota la ciutat.

Objectius:

* Promoure, visibilitzar i enaltir la música del carrer.
* Desmitificar l’estereotip que hi ha sobre les dones que
toquen/canten al carrer.
* Crear continguts audiovisuals de cadascuna de les dones que
toquen als carrers de Barcelona, per tal de mostrar la persona
que hi ha darrere de cada artista, els seus somnis i els seus
talents i difondre’n les obres, perquè el seu art arribi a la
quantitat més gran possible de persones.
* Viatjar pels barris de Barcelona i els seus racons icònics a
través de la música femenina del carrer, de manera que sigui
motiu d’orgull turístic també per a la ciutat i els seus
habitants.
* Construir una comunitat digital entorn de la música del carrer
i els seus talents femenins.
* Desenvolupar una app o plataforma digital que els serveixi de
mitjà per generar ingressos, a partir de donacions que puguin
rebre de tercers.

ℹ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/13714/Rumi_Network.pdf )
Autoria: Associació Més que Cures; Coòpolis - Ateneu Cooperatiu
de Barcelona; Clara ser Gran, SCCL; PDC Sagrada Família;
Associació per a l’Acompanyament al final de la vida -
Hospice.cat; Cooperativa Ca l’Abril; Mujeres Unidas Entre Tierras
(MUET); La Colla Cuidadora; Mujeres Pa’lante, SCCL; Integral,
Cooperativa de Salut.

Població a la qual s’adreça: atès que les cures són una
necessitat vital intrínseca en la naturalesa humana, entenem que
el projecte s’adreça a la ciutadania en general. Tot i això, les
dones són les cuidadores principals a les famílies en totes les
circumstàncies i els moments del cicle vital. I, quan la cura es
produeix de manera remunerada, el protagonisme de les dones
migrades i de classes popular esdevé incontestable.

Objectius:

* Enfortir el sector de les cures en l’àmbit socioempresarial i
comunitari en l’àmbit de ciutat i contribuir a la
reproductibilitat de les bones pràctiques per a la dignificació
de les cures en l’àmbit territorial.
* Afavorir els processos de generació i consolidació dels
projectes i les xarxes intercooperatives de l’economia solidària
a l’entorn de les cures, als barris i als districtes de la
ciutat.
* Establir un perfil de serveis professionals compartits, amb la
finalitat que les entitats participants parteixin d’un mateix
nivell de qualitat del servei, i fomentar la igualtat entre
entitats.
* Traslladar i estendre la lògica del consum responsable a
l’àmbit de les cures,
gid://decidim-barcelona/Decidim::Hashtag/344/CuraDigna.
* Promoure la coproducció de polítiques públiques, cooperatives i
comunitàries.

ℹ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/13715/Cura_digna_xarxa_de_professionals_de_la_cura_i_la_salut.pdf )
Autoria: La Insòlita: Col·lectiu Punt 6, Candela, Coeducacció, La
Raposa, NUS Cooperativa

Població a la qual s’adreça: directament, a tota la diversitat de
persones que s’identifiquen com a dones, lesbianes i persones
trans que tinguin una relació directa amb les alternatives
socioeconòmiques, amb la incorporació de la perspectiva feminista
interseccional. Indirectament, a totes les persones en general a
les quals pugui arribar la generació de coneixement, i a persones
i models referents que puguin ser inspiradores per al cicle vital
on estiguin.

Objectius:

Objectiu general: Consolidar la xarxa de cooperació feminista La
Insòlita

Objectius específics per àmbit de treball:

* Suport mutu. Compartir el coneixement encarnat per les entitats
primàries per aprendre i col·lectivitzar aprenentatges i
estratègies des de la perspectiva feminista.
* Estructura compartida. Crear un lloc de feina estable per
gestionar i coordinar la xarxa.
* Activisme polític. Crear/construir una escola/congrés anual
sobre feminismes.
* Projectes conjunts. Reforçar la intercooperació i la capacitat
productiva conjunta.

ℹ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/13716/Infraestructures_i_estructures_feministes.pdf )
Autoria: Les Mercedes

Població a la qual s’adreça: a qualsevol persona o col·lectiu
vulnerable, en especial a dones i persones no binàries i a
persones nouvingudes.

Objectius:

Objectiu general:

Contribuir a l’empoderament de les dones, persones no binàries i
persones nouvingudes a partir de la formació a fi de sortir-se’n
en un sector clarament masculinitzat.

Objectius específics:

* Oferir orientació laboral a partir de compartir la nostra
pròpia experiència, per tal que es formin organitzacions d’èxit.
* Compartir eines concretes per a l’ús de la bicicleta amb fins
laborals.
* Orientar sobre en què consisteix la feina de missatgera i els
seus drets.

ℹ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/13717/Pedalem_juntxs_.pdf )
Autoria: Juliane Bittencourt

Població a la qual s’adreça: dones migrants, dones trans en
situació de vulnerabilitat i refugiades, joves migrants
desacompanyades de les seves famílies i menors tutelades pel
Govern fins a la majoria d’edat.

Objectius:

* Promoure la inclusió a través de la gastronomia i la
socialització a través del menjar i proporcionar solucions reals
mitjançant la creació de llocs de treball locals.
* Fomentar l’educació alimentària i aprofitar el poder dels
vegetals per abordar problemes socials i ambientals.
* Millorar el coneixement nutricional i combatre el
malbaratament, amb l’aprofitament total dels aliments.

ℹ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/13742/Do-cena.pdf )
Considero important que tots els estaments del Consell Escolar
estiguin representats i sóc conscient que el representant del PAS
de l'escola concertada queda vacant.

Porto molts anys com a membre d'aquest Consell i m'interessa
seguir participant-hi.
Quiero ser miembro del Consejo Escolar del Distrito porque, veo
esta candidatura como una muy buena oportunidad para crecer
personalmente.
Voldria donar veu a les famílies d’educació secundària
obligatòria i batxillerat en aquest espai de participació.Em
considero una persona honesta, transparent i dialogant que busca
la pluralitat de veus. És la meva intenció escoltar i transmetre
les preocupacions, propostes i opinions de les famílies que
creuen en una educació pública, laica i de qualitat. Formar part
serà una experiència enriquidora a nivell personal i espero poder
aportar coneixement i idees pel bé de tot el col·lectiu.
M'agradaria formar part del Consell Escolar del Districte per
poder donar veu a les afes de les escoles concertades.

Donar visibilitat a una altra part de la realitat de l'educació
del districte.

Aportar idees i propostes per millorar la qualitat de les
escoles.

Defensar l'emergència climàtica als nostres centres, és una
prioritat que es prengui consciència de la situació que viuen
tant els nostres fills i filles com els docents i el personal de
les escoles.
Sóc Enginyer en Topografia i treballo en el desenvolupament de
projectes ambientals del cicle de l’aigua. Estic implicat a
l’AFAi fent xarxa amb altres AFA del districte.

Em presento al CEMD perquè vivim en un món amb marcades
desigualtats, i crec que l’escola és unl loc cabdal on enfortir
els pilars que sustentaran una societat justa i inclusiva. Com a
pare a l’Univers em sento en l’obligació d’aportar elm eu gra de
sorra en aquest sentit, vetllant pel desenvolupament dels nostres
infants.
M'agradaria formar part del Consell escolar del Districte ja que
és una oportunitat per poder donar la meva opinió, poder fer
propostes de millora en l'àmbit de l'Educació. És una oportunitat
per poder opinar i millorar els reptes presents i futurs del
sistema educatiu de la nostra ciutat. La representació de tots
els sectors de les comunitats educatives que formen part d'aquest
és vital per poder millorar el nostre sistema educatiu, que és un
dels pilars de la nostra societat.
L'institut Anna Gironella de Mundet és un centre amb oferta
d'ESO, Batxillerat i FP amb més de 1200 alumnes. Presento
candidatura per les següents raons:

* Participar activament en la presa de decisions sobre qüestions
importants que afecten l'educació i el funcionament dels centres
educatius del districte.
* Donar veu a una comunitat edcuativa tan variada i diversa.
* Fomentar una relació de col·laboració entre l'institut i la
comunitat.
* Compromís en la defensa dels interessos educatius.
Hola! Amb la convicció de que la criança és una responsabilitat
de les famílies envers la societat i viceversa, em presento al
consell amb el compromís d'exigir unes condicions al sistema
educatiu, particularment a la pública, adients per al
desenvolupament dels nostres infants. Per a això, puc aportar
experiència en diferents espais de defensa dels interessos dels
infants i les famílies. Juntes podem modelar els valors que
desitgem per al seu futur.

Gràcies per considerar la candidatura.
Es proposa actuar en el el tram final de coll del portell, en el
camí de sorra que entra al parc
Actuació a la Placeta Montserrat Riera Moreno, prop de
l'Associació La Miranda
Actuació en l'accés Parc Sanitari Pere Virgili - Esteve Terrades
Actuació a l'àrea de jocs infantils de carrer Esteve Terradas
Actuació al costat besos del pas sota viaducte d'Av. Vallcarca
Actuació la sortida de les mecàniques d'Av. del Santuari de Sant
Josep de la Muntanya
Valoració durant la marxa exploratòria de Camp d'en Grassot:

Carrer agradable durant el dia per la seva tranquil·litat i
peatonalitat, però estret, fosc i solitari durant la nit, ja que
hi manca activitat i l'enllumenat està tapat per l'arbrat.

Proposta:

Arbrat obstaculitza la llum. Manca de llum i vitalitat dels
comerços. Enllumenat a la mateixa vorera que l'arbrat i d'alçada
similar.
Valoració durant la marxa exploratòria de Camp d'en Grassot:

Tot i ser una plaça amable durant el dia, la seva configuració de
passatges no ajuda a considerar-la segura durant la nit, i
coincideixen en pensar que no la creuarien soles amb cap dels dos
passatges, qüestió que implica que hi ha pocs recorreguts i flux
que creuin la plaça.

Proposta:

Manca il·luminació a l'interior de la plaça, a les zones en
contacte amb el mur opac i els passatges.
Valoració durant la marxa exploratòria de Camp d'en Grassot:

Passatge estret sense activitat i amb escales, on han situat
algunes mesures d'urbanisme preventiu que analitzen
desfavorablement. Moltes dones no passarien per aquest passatge
de nit si van soles.

Proposta:

L'enllumenat genera contrastos de llum que no analitzen com a
percepció favorable.
Valoració durant la marxa exploratòria de Camp d'en Grassot:

Moltes dones eviten la cantonada de Plaça Joanic amb Ramon i
Cajal per presència de grups masculinitzats i sovint ebris, a més
de ser un carrer fosc, solitari sense vitalitat a la nit, on la
línia de cotxes obstrueix la visibilitat.

Proposta:

Manca il.luminació a la continuïtat amb Ramon i Cajal.
Valoració durant la marxa exploratòria de La Salut:

Els comerços contribueixen a que hi hagi llum al carrer, aspecte
que valoren positivament, però per contra, quan tanquen queda
molt fosc si l'enllumenat públic depèn d'aquests.

Proposta:

Incrementar l'enllumenat públic.
Valoració durant la marxa exploratòria de La Salut:

L'enllumenat genera contrastos de llum que no analitzen com a
percepció favorable. Zona amb manca d'il·luminació a la nit, ja
que en tancar els comerços queda el carrer molt fosc.

Proposta:

El fet que l'enllumenat només es trobi a l'altra banda de la
vorera, genera contrastos de llum que necessitarien algun tipus
de suport lumínic.
Valoració durant la marxa exploratòria de La Salut:

Zona que es considera molt fosca a la nit, i més desolada que el
carrer Verdi.

Proposta:

Suport lumínic.
Valoració durant la marxa exploratòria de La Salut:

La configuració física de les escales obstaculitza la
visibilitat, ja que les escales laterals estan totalment fosques,
i les mecàniques se situen al centre construides amb murs
continus i opacs, i envoltades de vegetació arbustiva. Tant el
mur com la vegetació obstaculitza la visibilitat del carrer i no
deixa penetrar la llum a banda i banda. En general, caldria
repensar, millorar i reforçar la llum.
Valoració durant la marxa exploratòria de El Coll:

On se situa una de les entrades al Parc Güell, que també funciona
com a camí drecera per connectar els barris de la Salut i el Coll
a través d'un camí sense gaires desnivells. Les més joves
l'utilitzen molt, soles i acompanyades, de dia i de nit, però en
canvi, les dones més grans només l'utilitzen si surten a caminar
els caps de setmana. El Cau del Coll se situa just davant, i en
aquest sentit, és una zona molt freqüentada pel jovent que hi va,
i per les famílies que porten la canalla des de la Salut.

Proposta:

Camí fosc i natural. Incoure-hi il.luminació
Valoració durant la marxa exploratòria de El Coll:

La percepció de seguretat actua de forma diferenciada depenent de
les zones del parc. Expliquen que la primera terrassa és la que
genera menys percepció d'inseguretat per la seva vitalitat, la
segona està equipada per a fer activitats esportives, però la
tercera està desolada i és fosca, i comenten que és on es generen
la majoria de conflictes, i les dones eviten pujar-hi quan és
fosc.

Proposta:

Millorar la il.luminació en la sortida per Castellterçol, en
direcció al poliesportiu. Camí estret amb molta vegetació que
obstrueix la visibilita.
Valoració durant la marxa exploratòria de El Coll:

On se situa una de les entrades al Parc Güell, que també funciona
com a camí drecera per connectar els barris de la Salut i el Coll
a través d'un camí sense gaires desnivells.

Proposta:

Instal.lar-hi enllumenat
Valoració durant la marxa exploratòria de La Salut:

Antic passatge privat que queda ara obert al públic entre dos
edificis molt alts amb entrades als habitatges molt pronunciades
pel que fa a la seva configuració física.
Valoració durant la marxa exploratòria de La Vila de Gràcia:

Es percep com un espai fosc, sobretot quan el Tradicionarius està
tancat.
Valoració durant la marxa exploratòria de La Salut:

Escales molt fosques que generen racons sense llum.
Valoració durant la marxa exploratòria de La Vila de Gràcia:

La il·luminació està situada a la banda de la vorera més estreta,
i els arbres ajuden a obstaculitzar la llum cap a l’altra vorera.
Consideren que és un carrer fosc i que no és amable.
Valoració durant la marxa exploratòria de La Salut:

Les dones demanen que es tingui en compte la col·locació d'arbrat
i de les llums, així com també la tipologia d'arbres.
Valoració durant la marxa exploratòria de La Salut:

L'arbrat obstaculitza la il·luminació des de Rambla Mercedes en
direcció Collserola. En direcció mar, l'enllumenat coincideix amb
la línia d'aparcament i l'arbrat a la mateixa banda de la vorera,
aspecte que dificulta la visibilitat i genera contrastos de llum.
Valoració durant la marxa exploratòria de El Coll:

Hi ha molt contrast de llum entre l’interior de la parada i
l’exterior, i l’efecte túnel acostuma a generar percepció
d’inseguretat per les dones, en sentir que són espais sense accés
a ajuda ni recorreguts alternatius.
Valoració durant la marxa exploratòria de La Vila de Gràcia:

Al carrer Badia, majoritàriament residencial, hi ha enllumenat de
baixa intensitat i molt groguenc, aspecte que no ajuda a tenir la
sensació que sigui un espai ben il·luminat.
Valoració durant la marxa exploratòria de La Vila de Gràcia:

Hi ha façanes que generen entrades en forma de racons a l’hora
d’entrar a casa. Estudiar la possibilitat de posar-hi llum
permanent, sigui provinent de l’accés o de l’escala interior.
Valoració durant la marxa exploratòria de La Vila de Gràcia:

Es considera que encara és molt opac, ja que un cop a dins, tenim
la sensació que és un espai fosc, on quedes molt tancada. Algunes
diuen que no hi vindrien soles quan és fosc per aquest motiu.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents:

Manca de visibilitat que aporta la línia d’arbrat i l’enllumenat
que se situa al bell mig de les escales, obstrueix el pas i
obstaculitza per complet la visibilitat, aspecte que no ajuda a
la percepció de seguretat durant la nit.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca:

La il·luminació genera contrasts, i és antiga.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca:

Arbrat obstaculitza la il·luminació de molta part del carrer.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca:

﻿Observem que en aquest carrer la relació entre l’arbrat i
l’enllumenat encara és més exagerat. Les dones consideren que una
possible solució seria posar un enllumenat més alt per la
calçada, i un altre més baix per les persones vianants.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca: Camí fosc
on la vegetació envaeix el pas vianant. És aquest el que deien
les dones que només hi passaven quan van d’excursió a Collserola,
sobretot de dia.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents:

La continuació d’aquestes són més desfavorables que les primeres,
ja que la vegetació està més salvatjada, envaeix més la zona
vianant, i a més, està menys il·luminada i obstaculitza molt més
la visibilitat. Coincideixen en considerar que soles no
continuarien pujant més amunt. Hi ha un dels fanals espatllats.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents:

Entrades d'alguns habitatges totalment fosques i insegures, i els
buits entre edificacions generen racons mal il·luminats i en
desús.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents:

Valoració favorable de la il·luminació de les escales, tot i que
en alguns punts concrets on s'hi generen racons, caldria
reforçar-la.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents:

Caldria il·luminar aquest nucli d'escales des de l'interior dels
habitatges.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents:

Les dones les perceben menys il·luminades que els carrers per on
estàvem passant. Comenten que la rampa del costat, en teoria per
facilitar l’accessibilitat, no és útil per la pendent que
presenta, tot i que hi ha gent que la fa servir per necessitat,
sobretot amb el carret de la compra.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents:

Percepció de fosc i mal equipat.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents:

Manca d'il·luminació en aquesta zona i els cotxes obstaculitzen
la visibilitat.
Valoració durant la marxa exploratòria de El Coll:

La percepció de seguretat actua de forma diferenciada depenent de
les zones del parc. Expliquen que la primera terrassa és la que
genera menys percepció d'inseguretat per la seva vitalitat, la
segona està equipada per a fer activitats esportives, però la
tercera està desolada i és fosca, i comenten que és on es generen
la majoria de conflictes, i les dones eviten pujar-hi quan és
fosc.

Proposta:

Incrementar la il.luminació de la 3ra terrassa.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents:

És un dels espais que moltes eviten, i encara que l’alternativa
sigui fer més volta, prefereixen passar pel recorregut llarg
abans de creuar aquest pas. És un tram que fa efecte túnel, sense
vitalitat, ni concurrència de gent al carrer, ni espais d’interès
que donin vida a la zona... És una zona residencial al llarg d’un
carrer continu i sense escapatòries o alternatives de ruta. A
més, les dones consideren que passant per aquí se senten poc
visibles, i senten poc visible l’entorn, i en aquest sentit,
genera la sensació d’haver d’estar alerta i haver-te d’anar-te
girant.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents: Manca d'il·luminació en aquesta zona i els cotxes
obstaculitzen la visibilitat.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents: Manteniment de les llums enceses durant la nit,
aspecte que analitzen de forma favorable. Valoren que
l’enllumenat és insuficient, tot i que es valora que sense les
llums de Can Carol l'espai seria molt més fosc.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents:

Les dones desconfien sobre la temporalitat d’aquest projecte, i
reflexionen sobre la necessitat de gestionar la provisionalitat,
les obres i construcció de tot aquest espai (la Ruderal i
l’equipament) condiciona la vida quotidiana del veïnat que viu a
la zona. Cal tenir en compte la provisionalitat en el disseny de
l'enllumenat, sobretot d'aquesta zona.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents: La il·luminació dels locals comercials canvia la
percepció de l'espai, ja que la llum és blanca i en gran
intensitat. En aquest sentit, es valora positivament en
comparació amb l'enllumenat públic de cromàtica groguenca i de
baixa intensitat.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents: Consideren que és un espai molt tancat que moltes
vegades, soles i amb companyia, han tingut percepció
d’inseguretat. Aquests, tenen una sortida per aquest carrer, però
consideren que és tancada i poc visible, i a l’interior hi ha
unes escales estretes amb poca visibilitat. la aparença de lloc
tancat disminueix la percepció de seguretat, i les dones que no
acompanyen infants no en fan ús habitualment. Durant la nit hi ha
monopolitzacions majoritàriament masculines de l’ús de l’espai
que fan que augmenti la percepció d’inseguretat.

Manca d'il·luminació a molts punts, combinat amb manca de
visibilitat per la configuració física dels jardins.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents: Manca d'il·luminació. Sorgeix el debat de l'equilibri
entre garantir la percepció de seguretat de tota la població, i
la impossibilitat d'il·luminar l'entorn natural. Cal trobar una
estratègia en aquest sentit. Es comenta la possibilitat de
dissenyar algunes dreceres il·luminades, que permetin l’ús del
parc o zona boscosa, sense pertorbar l’equilibri lumínic del
paratge.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents: Solar favorable pel que fa al seu ús, però és
desfavorable per la seva configuració física, és el solar de les
barbacoes. La seva configuració física consta d’una sola entrada,
i cap sortida per l’altra banda, aspecte que genera una part molt
fosca al final i les dones expliquen que eviten entrar-hi de nit.
Tot i això, valoren favorablement que s’hi faci ús perquè ajuda a
percebre l’espai com a més segur, tot i no entrar-hi. Manca
d'il·luminació a la part de més endins. Manca de visibilitat
general.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents: La pujada del carrer Gomis des d'Avinguda Vallcarca
fins la Baixada de Gomis, consideren que és insegur per les seva
configuració física, ja que és un carrer amb voreres estretes que
limita amb un mur continu a una banda, i un parc sense vitalitat
i amb vegetació que obstrueix la visibilitat a l'altra. A més, el
viaducte que passa per dalt genera racons, i l'enllumenat enfoca
al carrer.. Caldria revisar la il·luminació ja que enfoca a la
calçada, i la configuració física del carrer genera racons i
voltants sense visibilitat
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents: L'ascensor que connecta l'Avinguda Vallcarca amb
República Argentina conté racons sense visibilitat, i
l'estructura murària opaca contribueix a generar percepció
d'inseguretat per manca de visibilitat de l'interior a
l'exterior, i als voltants. Caldria revisar la il·luminació per
tal que pugui ajudar a la percepció de seguretat.
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents: Carrers de l'entorn de la Plaça Mons
Valoració durant la marxa exploratòria de Vallcarca - Els
Penitents: Necessitat d'il·luminar els accessos als habitatges i
pàrquings.
Valoració durant la marxa exploratòria de Camp d'en Grassot:

La seva configuració física genera racons sense visibilitat,
s'identifica com un punt fosc i insegur, amb manca d'il·luminació
general.
Millora de l'enllumenat a:

* Carrer Vilafranca, per sobre Providència
* Carrer Guilleries
* Carrer La perla
* Carrer Manrique de Lara
* Carrer Torrijos
Proposo una cosa molt simple i que molt possiblement ja es fa.
Identificar clarament els punts recurrents amb problemes de
neteja, al voltant de dipòsits d'escombraries estil columna on es
llencen escombraries per un foradet, per exemple, i feu plans
específics de millora. Penso que sovint han d'incloure campanyes
d'informació als veïns de què es pot llençar i què no i on. En
general, més campanyes d'informació són benvingudes de bones
pràctiques
Si voleu incentivar el reciclatge, cal posar junts tots els
contenidors. Hi ha llocs on el de rebuig està lluny del de
reciclatge i si un té pressa o va carregat pot tenir temptacions
de tirar al rebuig alguna bossa que aniria a un contenidor
especifíc. Poseu les coses fàcils.

Per cert, des de març els contenidors es buiden en menor
freqüència, especialment el de cartró i plàstics.
Al carrer Urgell nº 2 els arbres fa anys que no es poden i quan
fa vent les branques donen cops als vidres de les finestres. els
podem tocar des del balcó.

Es necessitaria fer una bona poda!
A la cantonada de C/Aldana amb Ronda Sant Pau els contenidors de
rebuig sempre rebosen bruticia (Aldana 12). Proposo posar-ne
també tocant a Paral·lel i de reciclatge davant (Ronda Sant Pau
17) perque sempre està ple de cartrons al terra. A la Ronda Sant
Pau entre Paral·lel i Aldana hi ha molta restauració i generen
diàriament molt rebuig i cartró.

Cal posar junts els contenidors de rebuig i reciclatge en aquesta
cantonada.
Fer del carrer més curt de l’Eixample un eix verd com c/Compte
Borell: Repavimentar i ampliar voreres, eliminar aparcament de
cotxes i anivellar la calçada donant prioritat als vianants.
Adecuar realment l’horari de tancament acces al pati interior de
carrer del Comte Borrell 82 al capvespre real (Quan es pon el
Sol). Cap a finals d’estiu el tancament s’endarrereix fins 2/4 11
i les 11 de la nit causant problemes de sorroll i les
corresponents queixes de veïns. S’arriba a tenir que tancar les
finestres amb el consegüent problema de calor.
Se podrían instalar un par de mesas para fomentar la vida de
barrio con partidas de ajedrez.
Hola, hi ha un petit parc que fa cantonada entre Garcilaso,
Concepció Arenal i FelipII que fa molta pena com està. Vam anar a
viure a un pis de Garcilaso que dóna a aquest parc i porta 18
anys deixat en molts sentits.
Bon dia,

A la zona de Sant Andreu de Palomar, no hi ha suficients àrees
per gossos. N'hi ha una molt petita a la zona de l'església, la
qual és molt petita i té unes tanques molt baixes, no ofereix
seguretat.

Amb tots els espais que hi ha a Sant Andreu de Palomar, no es
podria fer una àrea per gossos gran i espaiosa, que doni resposta
a totes les veïnes que tenim gossos?

Gràcies per l'atenció.
Parece que quien ha diseñado la colocación de estos nuevos
contenedores, en la calle Juan de Garay (entre Espronceda y Felip
II), basicamente con viviendas unifamiliares, no ha considerado
el entorno y ha aplicado una norma general para zonas con fincas
que tienen varios pisos. Han previsto instalar un sinfin de
contenedores, cuando no son necesarios ni la mitad. Es un
derroche y agravio con otras zonas mas necesitadas.

Proponemos reducir el espacio y no ocupar tanta vía pública, que
además permitirá mantener la zona verde como en la actualidad.

Muchas gracias
Desde la implantación del Porta a porta en Sant Andreu (hace ya
casi un año) el nivel de vida en el barrio a bajado muchísimo.
Por un lado hay basuras a todas horas (incluso las
"reglamentarias"). Por otro lado aunque se saquen únicamente en
la franja horaria establecida, el aspecto de las calles es
deplorable. Se acumulan montañas y montañas de bolsas que no solo
están en la calle de 20 a 22, ya que los camiones tardan varias
horas en hacer la recogida total.
Hablando de camiones, se ha incrementado el paso de camiones a
todas horas, desde primera hora de la mañana y durante todo el
día (para limpiar los aportes "incorrectos", vaciar papeleras o
mojar las calles) hasta última hora de la madrugada para la
recogida selectiva. Esto implica un aumento en el ruido que hay a
diario en las calles de Sant Andreu. Por no hablar de los
camiones nocturnos. Sinceramente no sé si los han renovado o no,
pero el ruido que emiten, las vibraciones que generan en las
ventanas de las viviendas son de un nivel insoportable para el
descanso de los vecinos. Los camiones tienen que pasar por calles
en las que no toque recogida para poder acceder a otras zonas,
por lo cual, las molestias son diarias.
También mencionar el aumento de elementos sobre la acera, bústias
para la recogida de materia orgánica, cubos de tiendas, bolsas de
basura, cajas de cartón, etc.
Propongo volver a tener puntos concentrados de recogida con
contenedores (SIN apertura con Identificación)
Desde la implantación de los nuevos contenedores, los espacios de
aparcamiento para residentes se han vuelto a ver reducidos en
Navas. Los problemas de aparcamiento son cada vez más graves.
Obras, terrazas de bares, aparcamientos de motos, todos se nutren
de estos espacios que cada vez escasean más. Entiendo y comparto
la reducción del uso de vehículos privados, pero incluso para los
que los utilizamos sólo en fin de semana, el agravio de aparcar
se está haciendo más y más duro. Necesitamos alguna alternativa
que no pase por el pago de un parking privado.
Problemes d'estacionament i incivisme C/ Alaba entre Pujades i
Llull.

Contenidors brossa

El veïns ja hem reclamat vàries vegades tenir MASSA contenidors
en un tram curt (més els de C/ contigus), xo amb camions brossa
passant CADA NIT fent soroll i contaminant, x a RES ja q
contenidors estan sempre buits.

Amb els recents canvis contenidors (renovats i ubicació) ara ja
no estàn xo l'espai q ocupaven està en desús.

Estacionament

Hi ha estacionament cotxes (zona verda) i motos. La necessitat de
dilluns a dvendres es de moltes motos x vàries empreses q atrauen
moltes motos. PERO, a l'hora, els aparcaments cotxe que queden
buits al cap de setmana, SON UN PROBLEMA porque atrauen als
"bottellons de cotxe" de la gent que ve de festa al Razz i bars
C/PereIV. Font de soroll fins altes hores matinada + brutissia +
perill d'ampolles vidre trencades inclús baralles i altres
problemes d'incivisme.

LA SOLUCIÓ INTEGRAL que arreglaría tots els problemes de cop
sería (ara que els contenidors de brossa s'han retirat pero el
seu antic espai està en desús) sería convertit TOT el tram de C/
(Alaba entre Pujades i Llull) en aparcament motos.

Donaria resposta a la necessitat de dilluns a divendres per als
usuaris moto de les oficines (despejant motos de voerera) i
eliminaría el problema de cotxes estacionats el cap de setmana
que es converteixen en "botellons de cotxe".

Gràcies
Desde fa 20 anys, amb aquest jardi, no si ha fet cap actuació.
Actualment, les pistes de petanca estan amb desús i son un niu de
porqueria. Per un altre banda, a tot el jardí, hi ha sorra fina,
que amb una mica de aire, s'aixeca, crean un núvol fi de sorra
que ho embruta tot, i ens ho empassem, amb els possibles
perjudicis de salut que això representa. La proposta es:

Una ACTUACIÓ per tal de actualitzarlos, treure les pistes de
petanca, i la sorra, ampliar la zona de elements infantil i fer
més zoba verde

Mòltes gracies, veí carrer Batista, 8 que dona als jardins, 2o
pis.

Ricard. M. Matamala 656916325.
La meva proposta és la reubicació dels nous contenidors per tal
de que no siguin sempre les mateixes veïnes les que hagin de
suportar més anys les males olors i el soroll dels camions de
recollida a la porta de casa seva. El trasllat dels contenidors a
les cantonades dels carrers o en espais on no hi hagi la porteria
dels habitatges al davant seria una bona solució. Gràcies.
El barri no disposa gairebé d'aparcaments de vehicles a la
calçada pels veïns i hem de recòrrer a pàrquings privats o
municipals (aparcaments fora de la calçada), gestionats per una
empresa privada. El cas que en els pàrquings municipals, tot i
ser públics, les seves tarifes mensuals son molt elevades o
desorbitades, més de 200€ mensuals. La proposta seria baixar
significativament aquests preus dels aparcaments mensuals pels
veïns del barri i que els abonaments mensuals fossin assumibles.
Fer carrer Ferran un eix prioritari per a vianants, de plataforma
única.
Ubicar els camions que fan distribució de mercaderies en última
milla en el perímetre, per evitar treure places a la C/D interna.
De la mateixa manera que es limita l'accés al trànsit del vehicle
rodat, regular també l’accés del bus turístic, autocars i
rick-shaws.
Millorar la interconnexió entre barris en vehicle privat per al
veïnat, donat que tenen greus dificultats per accedir, per
exemple, a les rondes.
Que el veïnat pugui accedir (o sortir) a l’interior del barri per
diferents punts, de manera que no es vegi limitat per l’accés amb
pilones del seu carrer de residència, per evitar fer recorreguts
més llargs que afecten a la mobilitat general i incrementen la
pol·lució.
Recuperar un servei d’autobús que permeti transitar per Via
Laietana en sentit muntanya, per sortir del barri, sobretot
pensant en la gent gran.
Fer una distribució dels camions de la neteja, evitant
concentrar-los a carrers com Jaume I o altres carrers principals,
sobretot en horari nocturn.
Que hi hagi un bus de barri que faciliti la mobilitat del veïnat.
Colom/Isabel II/M. Argentera: cal dignificar aquests carrils
bici. Avui dia s'han quedat obsolets, estan totalment
desconnectats entre sí, van per vorera en alguns casos, canvien
de costat de sobte, no es soluciona el Pla de Palau... En fi, si
es vol fomentar la bicicleta, caldria desfer-los i construïr-los
de nou. Proposo que es facin dos carrils unidireccionals, amples,
segregats, directes i als laterals des del Paral·lel fins la
Ciutadella, prescindint d'un carril de cotxes per sentit.
Juan Martínez i Miquel Donat, veïns del Gòtic, demanen garantir
la implementació de les normatives de circulació i el pla de
mobilitat.
Alfons Espinosa, director de l’Escola Drassanes, proposa donar
prioritat al vianant al carrer de Josep Pijoan
Aitor Morillas, Associació de Comerciants de Barnacentre,
proposa donar prioritat als vianants a tots els carrers de la
xarxa secundària del barri Gòtic
Juan Martínez, de la xarxa veïnal Gòtic, demana excloure la
circulació de bicicletes i VMP del barri Gòtic
Antoni Saló, veí del Gòtic, proposa redactar una normativa de
circulació amb uns criteris adequats que doni prioritat al
vianant a tots els carrers i permetre la circulació de bicicletes
adaptant el seu ús a les característiques de cada carrer del
barri Gòtic.
Juan Martínez, de la xarxa veïnal Gòtic, demana augmentar la
presència de Guàrdia Urbana per garantir el compliment de les
normatives de circulació.
Anna Díaz, veïna, demana fer corresponsables les empreses de
lloguer de les pràctiques d’indisciplina dels seus clients,
obligant-les a que demanin targeta de crèdit i es pugui fer front
a potencials multes, fent-les arribar a les usuàries, de la
mateixa manera que es fa amb els cotxes de lloguer.
Carme Soler, veïna del Gòtic, demana regular el lloguer de
bicicletes turístiques i que tots els VMP (bicicletes, patinets,
etc..) estiguin obligats per normativa a disposar d’assegurança,
de matrícula i a circular amb casc
Carme Soler, veïna del barri, proposa fer una campanya de
comunicació i formació per a conscienciar a la ciutadania de les
normatives de circulació per a enfortir el civisme i garantir la
convivència
Alfons Espinosa, director de l’Escola Drassanes, proposa regular
i controlar la càrrega i descàrrega als entorns de l’escola,
sobretot quan coincideixen horaris d’entrada i sortida.
Aitor Morillas, Associació de Comerciants de Barna Centre,
proposa mantenir la franja horària de càrrega i descàrrega de 15
a 17h.
Alfons Espinosa, director de l’Escola Drassanes, assenyala que
caldria realitzar talls de circulació rodada del carrer Nou Sant
Francesc de manera efectiva en els horaris d’entrada i sortida de
l’Escola.
Inés Calzado, APIT Guies BCN, proposa incorporar un nou
estacionament d’autobusos turístics entre l’àmbit de Plaça
Catalunya i Portal de l’Àngel.
Inés Calzado, APIT Guies BCN, proposa augmentar els aparcaments
de motocicletes
Juan Martinez, xarxa veïnal Gòtic, proposa augmentar les places
d’aparcament reservades per a residents reduint places
d’aparcament de la zona blava
EBM Carabassa es troba situada en un carrer estret d’uns 3m
d’amplada i es fa molt difícil accedir-hi amb infants i cotxets
quan passa algún cotxe.Els pares ens hem d’apartar en un dels
pocs llocs on podem deixar passar els cotxes. Suposa molt perill
per als infants que hi accedeixen.No hay una visibilidad
adecuada.No existe señalización "Escuela Proxima".Actualmente el
ayuntamiento ha dado el permiso para poner una valla peque,no es
suficiente,los coches quitan la valla

Proposta generada per l'usuari Helena a l'espai del Pla d'accions
de mobilitat del Casc Antic, i duplicada al Gòtic, ja que l'EBM
Carabassa pertany a aquest barri.
Les participants consensuen que s’hauria d’afrontar de forma
integral la problemàtica de la distribució en riders (repartidors
en bicicleta) al barri del Gòtic.