darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Em dirigeixo a vostès per plantejar una proposta per al proper
ordre del dia per parlar sobre els pisos turístics legalitzats
que es troben a edificis comunitaris de veïns i els gran
problemes que provoquen a les comunitats de veïns del barri. Els
veïns que estem afectats som els gran oblidats ja que disposen
d’autorització per operar. No hi ha solucions viables per
solucionar el gran problema que provoquen a les comunitats veïns.
Al carrer Valencia 32 hi ha un edifici de 5 plantes d'us
turístic. Aquest edifici té façana a pati eixample i al carrer
valència, als estius es impossible la vida normal a causa del
soroll derivat del incivisme d'algunes " persones " que venen se
suposa que de turisme.

jo proposo que en edificis dedicats integrament a aquesta tasca
sigui obligatori que n'hi hagi una persona cuidant-se de mantenir
la normal convivencia.
Els comerços generen gran quantitat d'embalatges i capses que
omplen els contenidors i els seus voltants.

Proposo que aquests embalatges es portin als punts verds o que es
faci una recollida específica. Majoritàriament és cartró, plàstic
i fusta, materials tots ells reciclables.

Pel que fa a les capses de les fruiteries que es llencen cada
dia, proposo que els mateixos camions de repartiment se les
enduguin novament per aprofitar-les.
L’AFA i les famílies de l'escola Els Llorers volem reclamar que
es redueixi la velocitat màxima permesa als 30 km/h a l'entorn
escolar, tal com marca la norma. Cada dia detectem vehicles que
circulen a 70km/h. Reclamem un radar que aturi aquesta situació i
també senyalització vertical d'entorn escolar ben visible per als
vehicles, com pintura específica al pas de vianants. A l'escola
Lestonnac s'han aplicat. Els Llorers, es troba en un dels punts
més contaminats i perillosos de la ciutat.
Faltan bancos y sillas en el Eixample excepto en las superilles y
Gran Via.

Mucha gente mayor y/o con problemas de movilidad no puede salir a
la calle.

Solo tienen la opción de sentarse en un bar o en una parada de
autobús.

Es fácil la solució: Chaflanes
Proposo tornar a plantar un arbre a les voreres d' Aragó  on
abans hi havia un arbre i ara hi ha un espai buit.
Gràcies,

Salutacions,
Mònica
Bon dia, Soc un noi que va neixer al Eixample, soc de Nou Barris
era estudiant, i ara estic amb un curs .Puc aportar, La vida
actual en el Socialisme, contrarresta en situacions de pausa. No
es bo ni el desenfré, ni el idealisme politic Crec que tinc
temps, Soc del món del esport, Necessitem més esquematització. Si
necessiteu alguna aportació sobre el tema de Sanitat i
Esport,...però puc treure un tema i són els patinets, l'us
desmesurat dels patinets poden ser contraproduents.
Hola. Voldria demanar un esforç més intens en combatre
l'aparcament ilegal de motocicletes i ciclomotors a les voreres
dels nostres carrers. Cal retornar als vianants, als infants, a
les persones amb dificultat de moviment... l'espai legítim que
les motos ens roben.

Aprofito per proposar senyals que prohibeixi l'aparcament de
qualsevol moto a qualsevol vorera del barri.

Cal augmentar el control per part de la GUB i afegir-hi els
controladors d'Àrea.

Gràcies.
Els veïns de Roger de Llúria 58 fa anys que patim soroll fins les
3:30h de la matinada dels camions que recullen aigua a l'hidrant
situat a Roger de Llúria-Consell de Cent (Mar- Besòs). Volem
dormir. Personalment tinc problemes de son per culpa d’aquest
problema. Des de la comunitat de veïns exigim i proposem un canvi
de l’hidrant fins a Diputació amb Roger de Llúria (cantonada
Besòs-Muntanya) ja que l'edifici són oficines sense vivendes i
permetria als veïns de Roger de Llúria 58 dormir.
El 13 de maig del 2020, la Rosa Alarcón i la Janet Sanz van fer
una roda de premsa on van assegurar que als carrers Consell de
Cent i Girona estaria prohibit aparcar les motos a la vorera.
M'agradaria saber quantes multes s'han realitzat en aquests dos
carrers en els trams de la Dreta de l'Eixample. I seria
interessant presentar les mesures que s'han dut a terme en
aquests carrers per a fer complir la normativa. A la resta de
carrers no es compleix la normativa. Què teniu pensat fer?
Hola! Voldria demanar un esforç més intens en combatre
l'aparcament ilegal de motocicletes i ciclomotors a les voreres
dels nostres carrers. Cal retornar als vianants, a les persones
amb dificultat de moviment... l'espai legítim a voreres.

Aprofito per proposar la instal•lació de senyals que prohibeixi
l'aparcament de motos a qualsevol vorera del barri.

Call control per part de la GUB i afegir-hi els controladors
d'Àrea.

Moltes gràcies
El xamfrà de la seu del districte situada a la dreta de
l'Eixample està reservat exclusivament per a cotxes. Amb els
índexs de contaminació de l'aire i seguint amb la millora de  la
mobilitat sostenible seria interessant incorporar la parada de
bicing que hi ha uns metres més amunt davant de la seu del
districte per eliminar el pàrquing i fer un canvi d'usos. En el
lloc actual del bicing incorporar pàrquing de motos en calçada o
ampliació de la vorera ja que és la sortida escolar.
L’ajuntament es planteja politiques estructurals per al conjunt
de la poblacio en quant al problema amb l’habitatge o bé vol
continuar centrant-se en el colectiu vulnerable i les urgencies?
Els veïns de les finques núms. 239, 241 i  243 del carrer
Mallorca patim obres des del 2013 i ara tenim 3 grans
rehabilitacions simultànies al costat de casa. El nivell de
soroll, vibracions, pols i contaminació posa en risc la nostra
salut i afecta greument la nostra qualitat de vida. ¿Quines
mesures es poden pendre per minimitzar els perjudicis que les
nostres famílies estan patint? ¿Què es pot fer per evitar que
s'expulsi els inquilins del barri per fer  lloc a turistes i
habitatges de luxe?
Ildefonso Cerda concibió los interiores de la Illas del Eixample
como zonas verdes para el disfrute de los vecinos y por eso
queremos recuperarlas y transformarlas en verdes: huertos urbanos
con energía solar y espacios de dinamización de vecinos.
Estamos intentando identificar en googlemaps  Illas que puedan
ser candidatas para presentarles el modelo que tenemos. Así que
¿nos podéis ayudar mirando a través de vuestra ventana y viendo
si tenéis un patio de hormigón abajo? Suelen ser parkings.
Solicito la inclusión de un mayor número de mesas de ping pong en
el Passeig de Sant Joan.
Tothom és vianant. La vorera no ha d'estacionar cap conductor la
seva motocicleta o bé deixem que hi aparquin? Les motocicletes
haurien d'aparcar només en les places pintades a la calçada i en
pàrquings públics o privats? Segons un estudi d'observació
realitzat l'abril del 2022, hi ha un incompliment sistemàtic dels
conductors de motocicleta a les voreres del barri. Necessitem
accessibilitat però també salut i, és per això que proposo que
Recuperem Les Voreres pels vianants.
Manteniment de l'espai verd, neteja i mobiliari urba

Acabament del eix Carrer Girona entre Mallorca i Provença

Carrega i descarrega
Casi cada noche, los clientes de este hostal (menores en su
mayoría o muy jóvenes) plagan los alrededores del hostal
produciendo griterío, cánticos y mucho ruido molesto hasta altas
horas de la noche.

Dado que considero que el barrio ha de ser principalmente para
los que en el residen, la explotación comercial de este hostal
está perjudicando gravemente a los residentes de sus alrededores
y solicito que se le responsabilice al hostal de las molestias
que genera su actividad comercial.
Circula pel nostre carrer la línia d’autobusos interurbans
Moventis e.11.1. Aquesta circulació és irregular, ja que al web
de la línia consta que el recorregut és per la Rda. Sant Pere.
Són busos obsolets, van a gran velocitat i generen un soroll
elevat que afecta la salut, nit i dia.

En els darrers anys hem vist un augment del trànsit (ha coincidit
amb les obres de Glòries, tramvia i superilla), mentre que el
nostre carrer manté 3 carrils, cap carril bici ni elements
dissuasius de velocitat.
Amb la voluntat d'ajudar a crear un nou espai educatiu amb la
nova reurbanització de l'interior del recinte fabril, hem
elaborat un document on s'expressen els nostres anhels respecte
al que creiem que hauria de ser una part del projecte.
Enrajolar la paret de formigó de l'Escola de Can Fabra, tant
sols, la zona d'entrada, amb plaques imitant l'obra vista, ja que
casi tot el recinte està en obra vista.
A tots els carrers del Recinte, hi hauria d'haver-hi un carril,
de 1,20 m. de amplada, completament pla, per permetre la
circulació de cadires de roda i cotxes de criatura, tal com ja
existia quan estava funcionant la fàbrica.
Una vorera, feta amb pedra de Sant Miquel.
La resta del carrer amb llambordes, tal com estaven els carrers i
que en tenim bastantes de guardades.
Així és com estava la fàbrica.
Davant la Fàbrica de Creació, antiga Fàbrica 1, on hi havia els
menjadors de la fàbrica, hi aniria bé una glorieta,  d'uns 150 ó
200 m2, i de forma triangular, tal com eren els menjadors.
Podria ser d'obra o de fusta tractada, amb coberta, que podria
servir actuacions, ballades de sardanes, concerts, etc. etc.
A l'espai entre Sala de Calderes, Escola de Can Fabra i Centre
d'Interpretació,  posar-hi  zona de jocs infantils, aparells,
tobogan,..
En un costat  posar una escultura d'un teler i una dona
treballadora, de mida d'una persona. A la zona de la Escola, on
el subsol és ferm, si podrien plantar alguns àrbres. Reforçar el
sostre del subterrani de la Sala de Calderes. Reforçar la planta
de bombeig d'aigua contra-incendis, en desús.
Els dipòsits de fuel s'haurien d'omplir de formigó i segellar.
A diversos llocs del Recinte si hauria de posar jardineres, bancs
i papereres.
Sant Andreu, amb més de 5.200 infants, no té cap casal infantil.
La Fabra i Coats està envoltada per 3 escoles molt properes i les
famílies podrien fer-ne ús. A més, en coordinació amb escoles,
també es podria fer servir en horari lectiu.
L'elevada demanda d'activitats per families a l'Harmonia podria
complementar-se amb un casal.
Aquesta proposta podria ser compatible amb altres: casal
d'adolescents, un altre de joves i el bosc fabrenc proposat per
l'escola can Fabra.
Crear un casal d'adolescents perquè tant els nois i noies de les
escoles properes com els de l'institut Martí Pous puguin fer-ne
ús en el seu temps de lleure.
Al barri de Sant Andreu no hi ha cap casal per adolescents.

A més, el recinte de la Fabra i Coats allotja el festival DAU,
destinat a donar a conèixer els jocs de taula. I si es promouen
durant tot l'any?

Proposta complementària a la creació d'un casal de joves i un
altre infantil.
Fer un casal de joves al barri de Sant Andreu, com ja tenen 6
districtes de la ciutat (Nou Barris, Sant Martí, Ciutat Vella...)
Des dels casals de joves es fomenta molt la participació dels
joves a la vida de la ciutat i el barri de sant Andreu no disposa
de cap casal de joves, i l'espai de joves més proper està a
Garcilaso, molt lluny del centre de Sant Andreu.
A més seria lògic tenir un casal de joves tant a prop de
l'Harmonia, amb qui sense dubte es produirien moltes sinèrgies.
Un espai habilitat al recinte per a funcionar com Speaker's
corner  i racons amb carretons de llibres.
Per donar més visibilitat a les activitats que es fan al recinte
de la Fabra i Coats caldria senyalització, amb una torreta o
similar a la Plaça Orfila.
El recinte de la Fabra i Coats és un patrimoni del barri i cal
posar-lo en valor. Caldria donar continuïtat al vincle entre la
Plaça Can Fabra i la biblioteca amb el recinte. L'edifici de la
biblioteca formava part del recinte fabril i ara n'està
absolutament desconnectat.
Cal recuperar i restituir la memòria de les filadores que
treballaven a la Fabra i Coats com a espai per a debatre sobre
les condicions laborals actuals de les dones.
Des de l’AFA de l’EBM La Filadora proposem crear un document a
mode de protocol de convivència on s’estableixin unes normes de
relació entre totes les entitats/agrupacions del recinte de la
FiC  i seus usuaris permanents o puntuals.
Aquest protocol serviria per a regular activitats i conductes
d’esdeveniments al recinte.
Des de l’AFA de l’EBM La Filadora proposem garantir zones de
circulació segures a tots els espais del recinte de la FiC, tant
sigui creant diferents franges de pavimentació com
diferenciant-les.
També proposem limitar al màxim la presència dels vehicles al
recinte de la FiC, per garantir la seguretat i tranquil·litat de
tots els usuaris.
Des de l’AFA de l’EBM La Filadora proposem crear un camí
“jugable” des de l’escola fins a la sortida del carrer Sant
Adrià, aprofitant també els espais ara “morts” entre edificis. En
el recorregut es podrien crear espais d’ombra, de descans, de
picnic i de joc 0-3 anys.
Des de l’AFA EBM La Filadora proposem crear espais de
conciliació, on s'uneixin àrees de joc  0-3 anys amb espai de
trobada i relació de famílies. Els espais de joc podrien anar
dirigits en la filosofia de les actuacions de "ciutat jugable"
impulsades per l'Ajuntament. Un bon exemple seria la proposta
feta per Lemur el 21/11, instal·lant una gran teranyina de gomes
elàstiques amb cascavells al costat del bar de l'Ateneu Harmonia,
així com també una cabaneta de teles de colors.
L'alumnat de 1r d'ESO de l'Institut Martí Pous ha participat en
l'activitat proposada per l'entitat Ordit per explorar els
diferents espais i fer propostes per  l'ús futur a partir d'un
quadern de treball de camp. També hem estat fent activitats en la
franja horària de Valors i cultura ètica.  Alguns nois i noies
han estat llegint les propostes penjades a la pàgina web
Decidim.Barcelona i han fet la seva valoració. En el document
adjunt us fem arribar aquestes valoracions.
L'alumnat de 2n d'ESO de l'Institut Martí Pous han estat debatent
sobre els usos que voldrien donar als diferents espais compartits
del recinte de la Fàbrica de Creació. En el document adjunt us
fem arribar les seves aportacions.
Des de l'Institut Martí Pous fem una proposta per poder fer ús
dels espais exteriors en hores d'esbarjo.
El Festival DAU de jocs de taula té cada any més èxit, per tant
fora bo que aquesta iniciativa es consolides com una activitat
regular, per exemple cada mes. Fomenta la participació i
socialització de nens/es, joves i adults.
Perquè s'ha de condicionar l'espai a uns usos concrets? perquè
atorgar un us a tot?
Em sembla una xorrada tot això .

Tal i com està, es pot adaptar a molts usos i situacions i tant
pot ser pati, com es pot trobar un racó per a jugar amb els
infants, com pots seure a xerrar, com per passejar.....

En quan condiciones l'espai a uns usos concrets perds
l'oportunitat de fer altres coses.

Ahh i que sigui un espai sense vehicles.
Crear una sala de concerts professional, sense columnes amb
equipació  professional, accesos, escenari, ...
A partir de les propostes realitzades durant les fases de debat i
proposta del procés participatiu, es va elaborar un informe de
resultats validat per la Comissió de Seguiment a partir del qual
el Districte de Sant Andreu ha elaborat un document de criteris
d'intervenció que guiaran el projecte d'urbanització del recinte
de la Fabra i Coats.

Posem a la vostra disposició aquest document per tal que pugueu
fer els vostres comentaris o suggeriments a través de la
plataforma. Tots els comentaris seran recollits i es respondran a
través de la plataforma i en la sessió de retorn del procés
participatiu que es durà a terme dimarts 30 d'abril a les 18h a
l'Institut Martí i Pous.
Aquest reglament també és el resultat de la incorporació
d'objectius i mecanismes previstos a la legislació internacional,
europea, estatal i catalana. En aquest sentit, s'ha promogut una
important i abundant normativa que evidencia el compromís dels
poders públics per aconseguir la igualtat de gènere.

En l'àmbit internacional, aquest objectiu està recollit,
principalment en els següents acords:
— Convenció sobre els drets polítics de la dona, aprovada en 1952
i subscrita per l'Estat Espayool el 14 d'abril de 1974.
— Convenció sobre l'eliminació de totes les formes de
discriminació contra la dona (CEDAW), aprovada el 18 de desembre
de 1979 i ratificada per l'Estat Espanyol el 16 de desembre de
1983, i Protocol Facultatiu a la Convenció, aprovat el 6
d'octubre de 1999.
— Declaració sobre l'eliminació de la violència contra la dona,
aprovada el 20 de desembre de 1993.
— Declaració de Beijing i Plataforma per a l'Acció de la IV
Conferència Mundial sobre les Dones de les Nacions Unides
(Beijing, 1995) i les seves posteriors sessions de Beijing+5
(Nova York, 2000), Beijing+10 (Nova York, 2005) i Beijing+15
(Nova York, 2010).
— Pactes Internacionals sobre Drets Civils i Polítics, i Drets
Econòmics, Socials i Culturals (1966, ratificats en 1977).
— Programa per a l'Acció de la Conferència Internacional sobre
Població i Desenvolupament-CIPD-(1994), sobre Drets sexuals i
reproductius.
Aquest reglament també és el resultat de la incorporació
d'objectius i mecanismes previstos a la legislació internacional,
europea, estatal i catalana. En aquest sentit, s'ha promogut una
important i abundant normativa que evidencia el compromís dels
poders públics per aconseguir la igualtat de gènere.

En l’àmbit estatal, les referències fonamentals les
constitueixen:
— La Constitució Espanyola, articles. 9.2, 14, 23, 35.1.
— Llei 30/2003, de 13 d’octubre, sobre mesures per incorporar la
valoració de l’impacte de gènere en les disposicions normatives
elaborades pel Govern.
— Llei Orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de Mesures de
Protecció Integral contra la Violència de Gènere.
— Llei Orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva
de dones i homes, que implica a les administracions públiques i
les empreses. L’article 5 d’aquesta llei estableix la igualtat de
tracte i d’oportunitats en l’accés a l’ocupació, en la formació i
en la promoció professionals, i en les condicions de treball,
aplicable tant en l’àmbit de l’ocupació privada com en el de
l’ocupació pública. Aporta un enfocament integral de la
transversalitat i la incorpora com a principi d’actuació de tots
els poders públics (Art.15), estableix la creació d’unitats
d’igualtat en els òrgans directius de tots els Ministeris
(Art.77), defineix els criteris d’actuació d’igualtat de gènere
de les administracions públiques en l’àmbit de les seves
competències i en l’ocupació pública (Art.51). I, l’article 43,
sobre promoció de la igualtat en la negociació col·lectiva
possibilita, d’acord amb allò que es fixa legalment mitjançant la
negociació col·lectiva, que s’estableixin mesures d’acció
positiva per afavorir l’accés de les dones a l’ocupació i
l’aplicació efectiva del principi d’igualtat de tracte i
no-discriminació en les condicions de treball entre dones i
homes.
— Llei 7/2007, de 12 d’abril, de l’estatut bàsic de l’empleat
públic, a la seva disposició addicional vuitena, obliga les
administracions públiques a respectar la igualtat de tracte i
d'oportunitats en l'àmbit laboral i, amb aquesta finalitat,
hauran d'adoptar mesures dirigides a evitar qualsevol tipus de
discriminació laboral entre dones i homes. I, sense perjudici de
l’anterior, hauran d'elaborar i aplicar un pla d'igualtat a
desenvolupar en el conveni col·lectiu o acord de condicions de
treball del personal funcionari que sigui aplicable, en els
termes que preveu.
— Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic,
per la qual es  transposen  a  l’ordenament  jurídic  espanyol
les  directives  del  Parlament  Europeu i del Consell 2014/23/UE
i 2014/24/UE, de 26 de febrer de 2014.
Aquest reglament també és el resultat de la incorporació
d'objectius i mecanismes previstos a la legislació internacional,
europea, estatal i catalana. En aquest sentit, s'ha promogut una
important i abundant normativa que evidencia el compromís dels
poders públics per aconseguir la igualtat de gènere.

En l'àmbit autonòmic, cal destacar:
— Llei 4/2001, de 9 d'abril, de modificació de l'apartat 2 de
l'article 63 de la Llei 13/1989, del 14 de desembre,
d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de
la Generalitat de Catalunya, que establia l'obligació d'avaluar
l'impacte de gènere de totes les polítiques i les mesures
generals de la Generalitat de Catalunya.
— Decret 305/2006, de 18 de juliol, pel qual s’aprova el
Reglament de la Llei d’Urbanisme
— Estatut d’Autonomia de Catalunya, aprovat per la Llei orgànica
6/2006 el 19 de juliol de 2006 (arts. 4, 19, 40, 41). Estableix
que els poders públics de Catalunya han d’orientar les seves
polítiques públiques i la seva actuació d’acord amb els principis
rectors establerts en la Constitució i el propi Estatut
d’Autonomia, que recull de forma expressa la garantia de la
transversalitat en la incorporació de la perspectiva de gènere i
de dones en totes les polítiques públiques en l’article 41.2.
— Llei 3/2007, de 15 de març, reguladora de la rectificació
registral de la menció relativa al sexe de les persones.
— Llei 5/2008, de 24 d’abril, del dret de les dones a eradicar la
violència masclista, estableix les competències dels municipis en
provisió de serveis de la Xarxa d’atenció i Recuperació Integral
de les violències masclistes.
— Llei 11/2014, de 10 d’octubre, per a garantir els drets LGBTI i
per a eradicar l'homofòbia, la bifòbia i la transfòbia, també
obliga als ens locals com a altres administracions públiques
dintre de les seves competències, a garantir el dret a la
igualtat i a la no-discriminació per raó d’orientació sexual,
d’identitat de gènere o d’expressió de gènere, en els àmbits,
tant públics com privats, sobre els quals la generalitat i els
ens locals tenen competències.
— Llei 17/2015, d’igualtat efectiva de dones i homes, que
estableix i regula els mecanismes i els recursos per a fer
efectiu el dret a la igualtat i a la no-discriminació per raó de
sexe en tots els àmbits, etapes i circumstàncies de la vida, així
com a la aplicació de la Transversalitat de la perspectiva de
gènere en tota actuació dels poders públics i la creació i
adequació dels mecanismes necessaris per a integrar la
transversalitat de la perspectiva de gènere en les seves
actuacions polítiques. En aquest sentit, aquesta llei (Art. 15.2)
estableix que els ens locals han d’aprovar un pla d’igualtat de
dones i homes de forma obligatòria i que s'ha d’incorporar la
perspectiva de gènere a les polítiques referides a funció
pública.
Aquest reglament també és el resultat de la incorporació
d'objectius i mecanismes previstos a la legislació internacional,
europea, estatal i catalana. En aquest sentit, s'ha promogut una
important i abundant normativa que evidencia el compromís dels
poders públics per aconseguir la igualtat de gènere.

En l’àmbit local la següent normativa permet i habilita
l’elaboració del present Reglament:
— Llei 22/1998, de 30 de desembre, de la Carta municipal de
Barcelona. Estableix en  l’article 112, que l’Ajuntament de
Barcelona ha de promoure totes les accions i els serveis que
facilitin la integració i participació de les dones en la
societat, i evitin la discriminació per raó de sexe.
— Llei 7/1985, de 2 de abril, Reguladora de les Bases del Règim
Local, , que permet que puguin delegar en els municipis
determinades competències, entre elles, la prestació de serveis
socials, la promoció de la igualtat d'oportunitats i la prevenció
de la violència contra la dona.
— Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del procediment administratiu comú
de les administracions públiques.
— Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector
públic.
Aquest reglament consta de vint-i-cinc articles i s’estructura en
cinc títols, dues disposicions addicionals i tres disposicions
finals.

En el títol I, s’hi inclouen les disposicions generals: es
defineix l’objecte del reglament, es concreta l’àmbit d’aplicació
subjectiva de la norma i els principis bàsics i instrumentals que
l’orienten.

El títol II té per finalitat establir els mecanismes mínims dels
quals l’Ajuntament de Barcelona ha de dotar-se per tal
d’incorporar la perspectiva de gènere en les polítiques públiques
municipals. Aquest títol es divideix en vuit capítols, en funció
de la naturalesa del mecanisme. En concret, el capítol I regula
quins han de ser els mecanismes de planificació de polítiques
públiques que faciliten i permeten implementar l’estratègia de la
transversalitat de la perspectiva de gènere; el capítol II
relatiu als mecanismes normatius, estableix els informes
d’impacte de gènere; el capítol III preveu mecanismes econòmics
com els pressupostos amb perspectiva de gènere i les clàusules
d’igualtat de gènere en la contractació pública i les
subvencions; el capítol IV recull els mecanismes de gestió i
relacions de personal; el capítol V estableix els mecanismes de
participació i remet al Reglament de Participació Ciutadana
aprovat el 6 d’octubre del 2017; el Capítol VI estableix
mecanismes per garantir una comunicació amb perspectiva de gènere
i inclusiva; el capítol VII preveu mecanismes per integrar la
perspectiva de gènere en els sistemes d’informació i recollida de
dades i finalment el capítol VIII tracta els mecanismes
formatius.

El títol III està dedicat a les estructures d’impuls de les
polítiques municipals de gènere. I es divideix en dos capítols:
el primer capítol estableix, -seguint el mandat de la Llei
17/2015, del 21 de juliol, d’igualtat efectiva de dones i homes-,
la representació i la participació paritària de dones i homes en
tots els àmbits de presa de decisions. El segon capítol d’aquest
títol, preveu l’estructura amb la que ha de comptar l’Ajuntament
de Barcelona per poder garantir l’impuls de les polítiques de
gènere a la ciutat de Barcelona.

El títol IV recull els àmbits en els quals l’Ajuntament de
Barcelona ha d’actuar, d’acord amb les seves competències, en
execució de les polítiques municipals de gènere.

El títol V estableix les eines per a la garantia i el compliment
del present reglament.

Finalment, s’inclouen dues disposicions addicionals, una relativa
al finançament i l’altra relativa a la formació, i tres
disposicions finals, referents a l’aplicació de la normativa
estatal i autonòmica, al desenvolupament i execució del Reglament
i a l’entrada en vigor.
1. El present reglament té per objecte l’establiment d’un règim
jurídic que garanteixi la igualtat de gènere en l’àmbit
municipal, en el marc de les normes internacional, europea,
estatal i de la comunitat autònoma de Catalunya.

2. Aquest reglament estableix els principis que han de regir
l’actuació dels òrgans de govern i gestió de l’Ajuntament de
Barcelona en matèria d’igualtat de gènere, així com els serveis
municipals que s’han d’oferir en l’àmbit de les seves
competències, i les mesures mínimes que s’han d’adoptar per
incorporar la perspectiva de gènere en les polítiques i les
actuacions municipals que es contemplen en el seu àmbit
d’aplicació.
1. Aquest Reglament és d’aplicació a l’Ajuntament de Barcelona,
als organismes autònoms, les societats mercantils i la resta
d’entitats vinculades o dependents de l’Ajuntament de Barcelona,
en el present o de futura creació i/o vinculació.

2. En relació a la resta d’entitats del sector públic de les
quals l’Ajuntament en formi part, els i les representants
municipals han de promoure l’adopció dels corresponents acords,
per part dels respectius òrgans de govern, per tal d’incorporar
en l’actuació de les mateixes els principis i les previsions
contingudes en el present Reglament.

3. Així mateix, el present Reglament és d’aplicació a aquelles
entitats que es relacionin amb l’Ajuntament per raó de
l’atorgament de subvencions i ajuts o la subscripció de
contractes o negocis jurídics anàlegs en els quals s’incloguin
les previsions d’aquest Reglament en els termes dels articles 15
i 16.
En compliment del principi de perspectiva de gènere a què fa
referència l'article 41 de l'Estatut d'autonomia i per a assolir
la igualtat efectiva entre dones i homes, sense cap tipus de
discriminació per raó de sexe o de gènere, la interpretació de
les disposicions d'aquest Reglament i totes les polítiques i
actuacions de l’Ajuntament de Barcelona s'han de regir pels
principis següents:

1. El principi d’igualtat real i efectiva i no discriminació
directa i indirecta per raó de sexe és un principi informador de
l’ordenament jurídic i, com a tal i en conseqüència, els
principis i mesures que aquest reglament regula són d’aplicació a
tots els àmbits materials de competències que corresponen a
l’Ajuntament de Barcelona de conformitat amb el bloc de legalitat
vigent, amb independència que el reglament reguli determinades
àrees d’intervenció de forma específica.

2. El principi d’equitat de gènere, que atenent al que estableix
l’article 2f) de la Llei 17/2015, del 21 de juliol, d'igualtat
efectiva de dones i homes, és la distribució justa dels drets,
els beneficis, les obligacions, les oportunitats i els recursos
sobre la base del reconeixement i el respecte de la diferència
entre dones i homes en la societat.

3. El principi d’interseccionalitat s’entén als efectes de
l’article 2 de la Llei 17/2015, com l’eliminació de la
discriminació múltiple. L’Ajuntament de Barcelona es compromet a
reduir les desigualtats múltiples degudes al creuament entre
diversos eixos – el sexisme, el racisme, l’explotació de classe,
la LGTBIfòbia, la discriminació per raó d’edat, la discapacitat,
o altres.- en el disseny, implementació i avaluació de polítiques
públiques objecte d’aquest reglament.
1. El principi de transversalitat de gènere s’entén, als efectes
del present Reglament i d’acord amb l’article 3 de la Llei
17/2015, del 21 de juliol, d'igualtat efectiva de dones i homes,
com l’organització (la reorganització), la millora, el
desenvolupament i l’avaluació dels processos polítics, de manera
que una perspectiva d’igualtat de gènere s’incorpori en totes les
polítiques, en tots els nivells i en totes les etapes, per part
de l’Ajuntament de Barcelona.

2. La transversalitat de gènere suposa la incorporació de la
perspectiva de gènere en l'organització interna, la planificació
i l'execució dels serveis i activitats que ofereixen tant
l'Ajuntament com les entitats a les que es fa referència en
l’article 2 del present Reglament.  La transversalitat de la
perspectiva de gènere obliga a dissenyar i avaluar el conjunt de
les polítiques públiques sota el criteri d'identificar i preveure
les seves repercussions diferenciades sobre els homes i les
dones.
1. Tots els plans i programes de l’Ajuntament de Barcelona han
d’incorporar la igualtat de gènere com un dels seus objectius
principals.

2. Tots els àmbits de l’organització municipal -àrees i
districtes- han d’analitzar el caràcter estructural de la
situació diferencial entre dones i homes en les seves línies
d’actuació, planificar amb perspectiva de gènere i dur a termes
accions específiques encaminades a pal·liar les desigualtats per
raó de gènere.

3. L’Òrgan responsable de l’aplicació de la transversalitat de
gènere ha d’acompanyar sempre que sigui necessari el disseny i la
planificació sectorial i territorial de l’Ajuntament de
Barcelona.
1.  Els plans municipals s’han d’avaluar amb perspectiva de
gènere. Aquesta avaluació ha de seguir una metodologia d’anàlisi
que permeti conèixer i valorar els resultats de les polítiques
públiques i les repercussions en la igualtat o desigualtat entre
dones i homes que han pogut derivar-se de la seva aplicació, amb
objecte d’identificar i prevenir la producció, manteniment o
increment d’aquestes desigualtats de gènere, tot realitzant
propostes de millora per l’elaboració de plans municipals futurs,
si s’escau.

2. Els objectius d’aquesta avaluació són:

a) Identificar els diferents resultats que la implementació de
les polítiques públiques poden produir sobre dones i homes, de
forma separada.
b) Valorar si l’existència de diferències en els resultats de la
implementació de plans municipals generen desigualtats de gènere
(impacte de gènere negatiu).
c) Proposar mecanismes de correcció, si s’escau.
1. Les propostes normatives, de pressupostos municipals,
d’instruments de política fiscal municipal (ordenances fiscals,
taxes i preus públics) i de planejament urbanístic s’acompanyaran
d’informes d’impacte de gènere, elaborats amb metodologia
d’anàlisi que permeti conèixer i fer una avaluació prospectiva de
les repercussions en la igualtat o desigualtat entre dones i
homes que poden derivar-se de la seva aprovació, amb objecte
d’identificar i prevenir la producció, manteniment o increment
d’aquestes desigualtats de gènere, tot realitzant propostes de
modificació del projecte, si s’escau.

2. Els objectius dels informes d’impacte de gènere són:
a) Conèixer de manera prèvia els possibles efectes que
l’aplicació de la norma proposada o dels instruments municipals
de planificació pressupostaria i fiscal poden tenir sobre dones i
homes.
b) Assegurar que les normes o els instruments municipals de
planificació econòmica, fiscal i laboral no tinguin efectes
negatius en la seva aplicació, ni produeixin discriminació
indirecta.
c) Proposar mecanismes de correcció, si s’escau.

3. Els òrgans responsables de l’impuls de propostes normatives i
d’instruments municipals de planificació econòmica i fiscal que
s’acompanyin amb informes d’impacte de gènere negatiu, han de
lliurar un informe justificatiu a la Comissió de Seguiment, que
inclogui un pla temporalitzat per revertir els efectes negatius
de la seva aplicació.
1. L’Ajuntament de Barcelona ha d’incorporar la perspectiva de
gènere en l’elaboració dels pressupostos municipals per tal
d’evitar el biaix per raó del gènere. Amb aquesta finalitat les
propostes pressupostaries s’elaboraran amb perspectiva de gènere,
fent visible l’impacte diferenciat dels pressupostos sobre els
homes i les dones, integrant els objectius de gènere en els de la
pressupostació orientada als resultats.

2. L'Ajuntament consignarà i especificarà anualment en els
pressupostos els recursos econòmics destinats a l'exercici de les
funcions i a l'execució d’aquest reglament. Aquestes partides
pressupostàries es desglossaran entre:
a) Les partides pressupostàries destinades específicament als
òrgans responsables de l’impuls de les polítiques de gènere;
b) Les partides pressupostàries destinades a accions especifiques
de caràcter general contingudes en aquest Reglament;
c) i les atribucions pressupostàries a cada àrea de l’Ajuntament
amb responsabilitat per garantir el compliment del present
Reglament;
d) Qualsevol altra partida que es pugui destinar a l’execució de
polítiques de gènere.
1. Les convocatòries d’ajuts i subvencions han d’incloure
mecanismes que valorin aquelles entitats, associacions i
organitzacions que integrin la perspectiva de gènere en el seu
funcionament intern i/o que duguin a terme accions adreçades a la
consecució de la igualtat de gènere de forma transversal, amb les
condicions establertes en l’article 11 de la Llei 17/2015, del 21
de juliol, d’igualtat efectiva de dones i homes.

2. En l’atorgament de subvencions i ajuts s’ha d’incorporar com a
requisit essencial o com a criteri de valoració, quan per
l’objectiu o característiques de les mateixes sigui un aspecte
rellevant i/o diferencial, el compliment dels següents aspectes:
a) Desagregar per sexe les dades de les persones beneficiàries
del projecte i de les treballadores de l’entitat, associació o
organització.
b) El seu grau de compromís amb la igualtat entre dones i homes,
tant pel que fa a la composició dels seus òrgans directius com en
relació amb les activitats que volen desenvolupar.
c) Es valorarà positivament la incorporació de la perspectiva de
gènere en el contingut del projecte que es vulgui desenvolupar,
tenint en compte les especificitats pròpies de cada àmbit.
d) El fet de que l’entitat, associació o organització compti amb
un pla d'igualtat entre dones i homes es considerarà com un
element imprescindible quan existeixi una obligació legal
d'adoptar aquest pla, i com un element positiu de valoració quan
l'entitat no hi estigui obligada legalment, però compti amb
aquest pla.
e) El fet que les entitats, associacions o organitzacions
disposin d’un Protocol per a la prevenció de l’assetjament sexual
i per raó de sexe es valorarà positivament, sempre que l’entitat
no hi estigui obligada legalment, però compti amb aquest
Protocol.
f) El fet que l'entitat compti amb un protocol de prevenció i
actuació en casos de discriminació per diversitat sexual i de
gènere es considerarà un element positiu en la valoració.
1. L’Ajuntament de Barcelona ha de promoure la igualtat de dones
i homes en l’execució de les seves tasques i en el compliment de
les seves obligacions, tant si aquestes es realitzen de forma
directa o de forma indirecta, mitjançant la licitació de
contractes municipals d’obres, de subministrament i de serveis. A
tals efectes, les contractacions municipals que es realitzin han
de comportar l’obligació per a la persona física o jurídica
adjudicatària del contracte d’assegurar la promoció de la
igualtat de dones i homes, en les termes establerts per l’article
10 de la Llei 17/2015, del 21 de juliol, d’igualtat efectiva de
dones i homes.

2. Així mateix, sempre que sigui possible per la naturalesa dels
contractes municipals, han d’incorporar de forma obligatòria i
com a condició d’execució clàusules socials amb l’objectiu de
fomentar la igualtat de gènere. Aquestes seran relatives a
l’obligatorietat de disposar d’un Pla o Mesures d´Igualtat; a
l’aplicació de paritat entre homes i dones en els perfils i en
les categories professionals; a mesures contra l’assetjament
sexual i per raó de sexe; a l’ús d’una comunicació inclusiva; i
al foment d’una conciliació coresponsable.

3. D’acord amb el que estableix l’article 145 de la Llei 9/2017,
de 8 de novembre, de contractes del sector públic, els plecs de
clàusules administratives particulars han d’incloure condicions
d’execució i criteris d’adjudicació orientats al foment de la
igualtat de gènere, com ara disposar de plans d’igualtat, en el
cas que no hi estiguin obligades per llei, o per a les que
adoptin d’altres mesures destinades a assolir la igualtat de
gènere com ara el foment de la contractació femenina, o la
conciliació de la vida laboral, personal i familiar.

4. L’Ajuntament de Barcelona ha de vetllar pel compliment de les
obligacions legalment establertes en matèria d’igualtat de tracte
i d’oportunitats entre homes i dones dels i les contractistes i
subcontractistes.

5. Les dades facilitades per les empreses adjudicatàries per la
seguiment del compliment de les clàusules han d’estar
desagregades per sexe. Així mateix, l’Ajuntament de Barcelona ha
d’oferir eines d’assessorament en igualtat de gènere a les
empreses adjudicatàries, i ha de establir un sistema de seguiment
i de rendiment de comptes.

6. Per la seva implementació, és necessari traslladar aquests
requisits a les bases d’execució del pressupost municipal dins de
l'annex 1 bis Instrucció de serveis per a la inclusió de
clàusules i criteris socials en la contractació pública de
l'Ajuntament de Barcelona.
1. Tal i com disposen la Llei Orgànica 3/2007, de 22 de març, per
a la igualtat efectiva de dones i homes en el capítol III i la
Llei 17/2015, de 21 de juliol, per a la igualtat de dones i
homes, en els articles 6.f) i 15, el grup municipal de
l’Ajuntament de Barcelona (Ajuntament de Barcelona, organismes
autònoms, societats mercantils i la resta d’entitats vinculades o
dependents de l’ajuntament en el present o de futura creació i/o
vinculació) ha de disposar d’un Pla d’Igualtat de dones i homes
adreçat al personal que hi presta serveis amb l’objectiu de
garantir l’aplicació efectiva dels principis establerts en aquest
reglament i eliminar la discriminació per raó de sexe en relació
a l’accés a l’administració municipal i les condicions de treball
relatives a la promoció i carrera professional, a la gestió del
temps de treball, a les mesures de  conciliació de la vida
personal, laboral i familiar, a la formació, i a les condicions
retributives. Igualment s’ha d’adreçar a l’objectiu d’assolir en
tots els àmbits interns la comunicació inclusiva, la prevenció i
actuació en matèria d’assetjament sexual i assetjament per raó de
sexe i la incorporació de la perspectiva de gènere en la
prevenció de riscos laborals.

2. Tots els plans d’igualtat de dones i homes s’han d’inscriure
en el registre oficial REGCON o en el registre que en el seu cas
el substitueixi amb els mateixos efectes, i tindran condició
d’acord de negociació col•lectiva.

3. L’Ajuntament de Barcelona té l’obligació en les polítiques de
recursos humans de treballar per la igualtat de gènere i vetllar
pel compliment dels plans d’igualtat de dones i homes vigents, i
de tots els plans d’igualtat d’organismes autònoms, societats
mercantils i la resta d’entitats vinculades o dependents de
l’ajuntament en el present o de futura creació i/o vinculació. En
aquets sentit, l’Ajuntament es reservarà les accions que li
corresponguin per complir o fer complir els principis del present
reglament.
1. En compliment del que disposa l’article 6 de la Llei 17/2015,
de 21 de juliol, d’igualtat efectiva de dones i homes,
l’Ajuntament de Barcelona reconeix la importància de la
participació social en les polítiques per la igualtat de gènere,
i ha d’adoptar les mesures necessàries per fer-la efectiva,
especialment pel fa a la dinamització del teixit associatiu i a
la valorització de les aportacions que fan les associacions i
col·lectius de dones, el moviment feminista, i grups o entitats
organitzades per la igualtat de gènere.

2. L’Ajuntament de Barcelona ha de garantir i impulsar l’exercici
del dret a la participació tal com estableix el Reglament de
Participació Ciutadana, aprovat el 6 d'octubre de 2017. A aquests
efectes, ha de promoure els canals i instruments suficients,
oberts i flexibles, i adequats als usos del temps, aptes per a la
màxima i més diversa i àmplia participació; ha d’eliminar els
obstacles que la dificultin o impedeixin, articulant mitjans
singulars per arribar a les persones que per les seves
circumstàncies personals o socials puguin tenir més dificultats,
i ha de facilitar la intervenció ciutadana en els processos de
presa de decisions polítiques.

3. Igualment, l’Ajuntament ha de fer efectiu el dret a la
participació en condicions d’igualtat, en els termes que es
recullen al Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre.

4. De forma específica, l’Ajuntament de Barcelona ha de comptar
amb el Consell de Dones de Barcelona i els consells de districte,
regulat pel seu propi Reglament, com a òrgan de consulta i
participació, de la política municipal per a la igualtat, en el
què hi participen persones, entitats ciutadanes, entitats
feministes, i associacions que treballen per la igualtat entre
dones i homes. L’Ajuntament ha de tenir en compte, també, els
grups polítics i actors socials de la ciutat de Barcelona, per
elaborar i consensuar propostes que facin efectiu el principi
d’igualtat de dones i homes a les entitats barcelonines i en tots
els àmbits de la vida política, econòmica, cultural, educativa i
social de Barcelona.

5. La composició dels òrgans de participació municipals, tal com
estableix l’article 40.4 del reglament de participació ciutadana,
ha de tendir a la paritat. Les mesures de representació paritària
no tenen efecte per als òrgans constituïts per a la promoció dels
drets i interessos d'un dels dos sexes.
1. La documentació escrita, gràfica i audiovisual, l’atenció
personal i els mitjans de comunicació, incloent-hi els digitals i
els comptes de les xarxes socials, elaborats per l’Ajuntament de
Barcelona o subcontractades a tercers, han d’emprar un llenguatge
inclusiu i un ús no sexista d’aquest.

2. El govern municipal ha de garantir la visibilització
equitativa de dones i homes en els anuncis, campanyes, materials
o mecanismes de comunicació -excepte en els casos en què es
dirigeixi exclusivament a un o altre sexe de forma justificada-.
Així mateix, es promourà la visibilització de la diversitat
sexual i de gènere en la comunicació municipal.

3. El govern municipal ha de garantir que no s’utilitzaran els
espais publicitaris municipals amb peces de comunicació que
discriminin per raó de sexe, ni tampoc per la difusió de
publicitat il·lícita, de conformitat amb el que estableix la
legislació general de publicitat i de comunicació institucional.
Així mateix, l’Ajuntament no ha d’autoritzar l’exhibició
d’anuncis publicitaris als suports que requereixin d’autorització
municipal si mostren una falta de respecte a les persones per raó
de gènere o diversitat sexual. Amb aquesta finalitat s’ha
d’establir un comitè de valoració en casos de complexitat
conformat per personal de l’Ajuntament, persones expertes, i el
consell de dones.

4. En els eventuals contractes de serveis que puguin celebrar-se
per a la realització de comunicacions escrites, gràfiques o
audiovisual, en les bases de convocatòries de premis i
distincions, beques o concursos que es convoquin, s’inclouran les
previsions que sigui oportunes per tal de complir amb els deures
establerts en el present article.
1. Per tal de fer efectives les normes contingudes en aquest
reglament i garantir la integració de la perspectiva de gènere en
la seva activitat ordinària, d’acord al article 56 de la llei
17/2015, del 21 de juliol, d'igualtat efectiva de dones i homes,
l’Ajuntament de Barcelona a través dels departaments i serveis de
l’Ajuntament de Barcelona han de:
a) Incorporar sistemàticament la variable sexe en la recollida de
dades dels serveis i òrgans municipals, enquestes i estadístiques
que duguin a terme, i quan sigui pertinent i viable, les
variables d’identitat/expressió de gènere i orientació sexual.
b) Establir nous indicadors estadístics que permetin conèixer
millor les diferències en els rols socials, necessitats,
condicions, valors i aspiracions de dones i homes en cada
situació, circumstancia i estadi de vida, i incloure aquests
indicadors en les operacions estadístiques.
c) Dissenyar mecanismes i introduir indicadors estadístics per la
millora del coneixement de la incidència d’altres variables (com
ara l’origen, l’edat, el nivell econòmic, la discapacitat, etc.)
que siguin generadores de discriminacions múltiples en el
diferents àmbits d’intervenció.
d) Explotar les dades de que es disposin amb l’objectiu de
conèixer les situacions, condicions, aspiracions i necessitats de
dones i homes en els diferents àmbits d’intervenció.
e) Revisar i, en el seu cas, adequar les definicions
estadístiques existents per contribuir al reconeixement i
valoració del treball de les dones i evitar la estereotipació
negativa de determinats col·lectius.
f) Realitzar cada 4 anys una enquesta representativa de ciutat i
per districtes de victimització per violència masclista.
g)  Impulsar estudis i enquestes que visibilitzin la situació
laboral de dones i homes a la ciutat i per districtes, incloent
el treball domèstic i de cures.

2. Per a garantir el compliment d’aquestes disposicions,
l’Ajuntament de Barcelona ha de disposar dels programes i suports
informàtics que permetin tractar i explotar les dades
desagregades, d’acord amb el Reglament (UE) 2016/679 del
Parlament i del Consell, de 27 d'abril de 2016.

3. En els eventuals contractes de serveis que puguin celebrar-se
per a la realització d’estudis i estadístiques municipals, s’ha
d’incloure l’obligació per a l’empresa adjudicatària de complir
amb els deures establerts en el present article.
1. En matèria de formació en igualtat de gènere i en compliment
amb el que preveu l'article 6 de la Llei 17/2015 del 21 de
juliol, d'igualtat efectiva de dones i homes, i a fi de permetre
la integració efectiva de la perspectiva de gènere en l'actuació
administrativa, el govern municipal ha de garantir formació, amb
caràcter obligatori, en el primer any de cada mandat a tot el
personal polític i gerencial en matèria d'igualtat de dones i
homes. Els continguts hauran de ser aprovats per l’òrgan
responsable de les polítiques de gènere de l’Ajuntament.