darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Es podrien adaptar algunes places i altres punts del Districte i
de la ciutat per ús de diferents esports urbans com el
skateboarding.

Habilitar pistes específiques de patins, promocionar l'ús de les
pistes de skate per alliberar l'espai públic de patinets. Molts
joves aficionats a aquest esport utilitzen mobiliari i altres
infraestructures urbanes de l'espai públic, ja que no existeixen
moltes pistes específiques de patins, posant així en perill els
vianants i invadint l'espai públic, sobretot a les persones amb
mobilitat reduïda.
Eliminació del bus turístic, reducció de la velocitat dels
vehicles.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/16635 )
.
Es proposa implementar un tancament a aquests jardins, per
garantir el descans dels veïns i veïnes, per al soroll de tota la
nit i matinada:"botelló", massa infants jugant, música amb volum
alt, etc.
Creació de diferents pistes de Cricket als diferents barris del
Districte de Ciutat Vella per fomentar i facilitar les activitats
esportives tradicionals de col·lectius amb bagatge migratori i
cultural divers.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD de Ciutat
Vella:
https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15645
Hem de generar espais segurs - hi ha necessitat de més seguretat
a l'espai públic als barris de Ciutat Vella.
Es proposa augmentar els horaris d'obertura de les pistes
esportives de Ciutat Vella per adaptar els seus horaris als
horaris de la gent gran i així fer-les més accessibles a aquest
col·lectiu.
Adaptació de l’administració a les necessitats de les entitats a
l’hora demanar subvencions, justificacions, etc., i més suport i
acompanyament a les entitats petites. Les accions a desenvolupar
en aquest sentit van en la línia de:

* Facilitació de mecanismes i formats més intuïtius.
* Dotar de recursos perquè les entitats més petites, sense
estructura professionalitzada, puguin desenvolupar les tasques
administratives, que sovint és la més feixuga.
* Ajuts i acompanyaments presencials i més individualitzats,
normalment no és suficient amb una sessió / jornada, tenint en
compte la gran complexitat, documentació, “terminis” ( tempos ),
etc...
* Treballar el repte de la dependència de les subvencions,
especialment entre les petites, ja que sovint aquesta és l’única
via de finançament.
Campanya de comunicació i sensibilització que doni visibilitat a
les entitats i la seva tasca tant a nivell de comunitat i ciutat,
com entre el personal tècnic municipal. La visibilitat de les
entitats s’ha de treballar des de diferents canals i
perspectives:

* Campanya de comunicació i sensibilització que doni visibilitat
a les entitats i la seva tasca.
* Formació específica en matèria d’associacionisme i participació
per al màxim d’àmbits possibles de personal tècnic de
l’administració i especialment, i específicament per al personal
tècnic de l’àrea de joventut i infància.
* Mapa Associacions Bcn inspirat en el model Mapa Bcn Més
Sostenible.
* Que les entitats es coordinin / col·laborin amb centres
educatius (exemple: assignatura de 4rt d’ESO Treball i Serveis
Comunitaris que contempla 10h de pràctiques en entitats).
* Reservar espais per la comunicació en espais de gestió
municipal com pantalles de biblioteques, mercats, transport
públic, etc.
Generar mecanismes per la creació de xarxes relacionals entre les
entitats i recursos externs que millorin la renovació i accés a
idees creatives.

La creació d’una xarxa d’entitats que els permeti estar en
contacte, compartir projectes, col·laborar o donar-se suport
mútuament.
Flexibilitzar normatives, permisos, etc. que permetin a les
entitats treballar des d’una perspectiva interterritorial segons
les necessitats específiques de cada territori.
És necessari formar els professionals de l'esport educatiu amb
eines pedagògiques per complementar la seva formació tècnica
esportiva.
En l’àmbit del comerç el repte és com fer la formació amb
caràcter presencial (que és una forma idònia) amb les limitacions
horàries del sector.
En aquest àmbit es plantegen alguns abordatges:

* Aposta a mig/llarg termini amb dotació de recursos i treball
interdisciplinari.
* Planificar tenint en compte les dues dimensions de manera
“global” i connectant amb l’experiència i vivències de la
comunitat.
* Diagnosi i anàlisi de la realitat de “combat” cultural i
polític implícit en tota acció associativa.
Bonificacions de caràcter fiscal, IAE, Taxa Residus, etc...per
exemple.
Elaborar una diagnosi sobre quins són els factors, motius que
dificulten la implicació de les persones associades a l’entitat a
assumir major grau d’implicació ( per exemple suport a la Junta).
Facilitar el finançament de les entitats i associacions de manera
indirecta, disminuint les càrregues econòmiques de les
associacions, per exemple, amb “pagaments” en espècies com la
cessió de locals o materials. Es proposa que una associació
gestioni el material i/o local disponible i que aquests puguin
ser utilitzats per altres entitats.

Aquesta proposta es pensa en clau de barri però, també apunten a
la possibilitat que algun equipament municipal pugui donar servei
a totes les associacions de Barcelona, una mica en la línia dels
recursos que ofereix la Fàbrica del Sòl.
Estudiar mesures de rebaixes, descomptes o exempcions en les
taxes municipals a què han de fer front les entitats.
Generar o crear itineraris sensibles i incloure senyalització
inclusiva en aquests itineraris (semàfors llamatius, amb soroll,
etc.).
Que l’Ajuntament realitzi expropiacions forçoses als locals que
portin més de 2 anys buits per a ús de les entitats.
Es necessita suport per tal d’incorporar més persones en
l’associacionisme, especialment en barris on els veïns són
expulsats i s’hi concentren molts nouvinguts. Es proposa, com a
exemple, cursos de català o castellà.
En aquesta línia es proposa:

* Facilitar la participació de les entitats i associacions en
projectes petits de l’Ajuntament, assessorant o desenvolupant
parts de projectes.
* Creació d’una borsa d’entitats i associacions per a col·laborar
en projectes i que la participació de les entitats que conformen
la bossa sigui obligatòria en licitacions municipals.
Establiment de reserves d’espai en calçada per a allotjar-hi de
manera permanent espais d’oci, treball o altres, amb l’objectiu
de fomentar la participació de joves i generar-hi “vida social”.
Aquesta proposta s’inspira en el Pàrquing Day, però vol crear
estructures estables que puguin ser utilitzades pels grups de
joves i donar-los alternatives als bars.

Buscar mecanismes reals (com la simplificació de la ordenança)
per a la utilització de l’espai públic per part de les entitats.
Adaptació de les dates i horaris d’obertura a les necessitats de
les entitats, permetent-los així la realització de més actes i
activitats i, per tant, també la possibilitat de majors ingressos
relacionats amb aquestes activitats.
Es proposa la creació d’acords o convenis entre l’Ajuntament i
entitats o associacions per desenvolupar projectes propis de les
entitats i que aquests projectes puguin tenir co-beneficis per a
altres entitats. Es posa com a exemple una proposta d’ubicar a la
ciutat màquines de reciclatge d’envasos amb retorn econòmic per a
l’usuari i que l’Ajuntament financiï la seva instal·lació i
manteniment. Aquestes màquines poden disposar de pantalles on
comunicar activitats d’altres entitats.
Des de Torre Jussana, reforçar la cohesió comunitària entre les
associacions. Es proposa:

* Creació d’una federació o secretariat per garantir la
participació activa de les associacions.
* Creació d’un espai de trobada no formalitzat per cap federació.
En aquesta línia, es podria (I) organitzar trobades
d’associacions per tal que aquestes es coneguin i creïn relacions
i vincles entre elles, i (II) convidar associacions a Torre
Jussana per tal que es visibilitzin i tinguin un espai on puguin
explicar la seva labor i els seus objectius a altres
associacions.
* Generar més espais de formació i per compartir bones pràctiques
entre les associacions. Per això, però, calen més recursos
públics.
La informació, assessorament i acompanyament orientat cap a:

* Reforçar la informació dels serveis que ofereix Torre Jussana
perquè arribi millor a totes les entitats i en especial a
aquelles de nova creació.
* Oferiment de serveis de gestoria i auditoria adaptat a les
dinàmiques comunitàries i les necessitats i casuístiques de les
associacions i entitats.
* Donar suport, oferir un servei d’assessorament o elaboració de
plans de salut laboral i de protecció de dades a aquelles
entitats més petites o amb pressupostos baixos.
* Assessorar a les entitats en projectes concrets.
Crear una borsa d’estudiants que busquen pràctiques per a la seva
formació dual, per tal que puguin fer la seva formació pràctica
amb associacions (en tasques administratives, de comptabilitat,
manteniment preparació de projectes, per exemple)..

De la mateixa manera, caldria que des de Torre Jussana o
l’Ajuntament de Barcelona es donés l’opció de mancomunar
tutors/formadors entre diverses associacions, per tal que aquests
poguessin fer un acompanyament als estudiants de formació
professional.
Donat que les associacions es veuen obligades a mantenir-se i
funcionar mitjançant treball voluntari, caldria que l’Ajuntament
de Barcelona els donés més suport i recursos econòmics amb el fi
de contractar a personal i garantir un bon funcionament. Per
això, es proposa que, (I) a més de subvencions finalistes,
caldria atorgar subvencions per l’estructura laboral de les
associacions; i (II) els convenis entre l’Ajuntament i les
associacions tinguin caràcter plurianual.
Considerant que el teixit associatiu també és economia social
(com les cooperatives, per exemple), caldria que la gestió cívica
dels equipaments quedessin desvinculats de la Llei de Subvencions
–considera que és molt limitadora per a les associacions-, i
entressin a concurrència pública.
Treballar els criteris de concessió dels convenis i subvencions
de forma conjunta entre l’Ajuntament de Barcelona i el teixit
associatiu. D’aquesta manera, podria aconseguir-se una certa
estabilitat dels criteris, independentment del govern de la
ciutat.
Amb l’objectiu de complir amb la transparència en els processos
de puntuació i valoració a l’hora de considerar les subvencions i
convenis, es proposa:

* Fer públic (I) un desglossament de la puntuació global en els
diferents criteris contemplats per a la valoració del projecte en
qüestió, així com (II) un informe amb els motius de la
desestimació, quan correspongui. D’aquesta manera, les
associacions tenen a l’abast la informació i coneixement de les
seves mancances, que els permetrà millorar en la propera
convocatòria.
* Incloure un observador (un ciutadà amb implicació en la ciutat)
en l’equip tècnic que valora els projectes i dóna les
puntuacions.
Reforçar que en els espais de participació de barri (com els
Consells de barri, per exemple) s’incloguin en l’ordre del dia
els drets socials i s’impliqui a les associacions del barri.
D’aquesta manera, es permet que les associacions tinguin espai on
poder visibilitzar-se i explicar els seus projectes en espais de
barri.
Visibilitzar les entitats a les escoles a través de sessions on
aquestes hi participin i expliquin la feina que fan. Fer
partícips a les entitats quan a les escoles es parli sobre els
temes que a aquestes els hi concerneixen i així crear vincles
entre escola, entitats i alumnat.
Reforçar i fer visibles les xarxes comunitàries per arribar més
fàcilment als usuaris, tenint en compte, sobretot, als
col·lectius més vulnerables.
Superar la dimensió territorial “legal” afavorint el sentit de
comunitat. Seguir una lògica més territorial que no ha de
basar-se sempre en la de districte.
Es demana que en les activitats esportives tradicionals de
col·lectius amb bagatge migratori i cultural divers, es contempli
i s’incorpori el col·lectiu de dones.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD de Ciutat
Vella:
https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15645
Actualment no existeixen equipaments esportius al Gòtic, ni en
espai públic ni en espai tancat.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD de Ciutat
Vella:
https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15642
Donar eines i posar en relleu la feina de les AACC així com dels
comerços associats.
Aquest tipus d’iniciativa dinamitza el comerç del barri ja que
quan el vehicle esta carregant, els usuaris poden aprofitar per
comprar o menjar per la zona
Compra de locals comercial buits i que siguin locals de protecció
oficial per a nous comerços
Que cada zona tingui un disseny únic i distintiu per poder
incloure en una ruta per les persianes dels barris. També es
presenta la proposta d’afegir altres tipus d’elements del carrer
com posts i bancs.
Aquesta proposta pot ser una alternativa a la falta de sòl al
Districte.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/16668 )
.
Actualment  els  bancs  del  carrer  Tarragona  estan  en  males
condicions  i  els  veïns  i  veïnes  no  en  poden  fer  ús.
S’han  de canviar o rehabilitar els bancs actuals.
Els carrers són molt estrets, els pendents no ajuden al fet que
hi hagi contenidors a prop. Un sistema de recollida selectiva pot
ajudar a millorar la gestió de residus i generar altres
dinàmiques amb el veïnat.
Desenvolupar un marc teòric i d'intervenció per a la transició
cap a l'ús de cobertes productores d'energia mitjançant els
panells solars.
Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/16424 )
Realitzar un estudi al barri d’on es troben els punts conflictius
per tal de posar-hi solució. Alguns exemples són: bicis i
patinets per  la  vorera,  gossos  en  zones  verdes  o  parcs
infantils,  mala senyalització.
No hi ha continuïtat en el carril bici entre aquests tres punts i
això posa en perill als i les ciclistes i a les persones que
caminen per la vorera. S’ha d’estudiar com donar-li continuïtat
sense posar en risc la seguretat.
Peatonalitzar el carrer de Mir Geribert i si no és possible,
canviar la direcció de la circulació.
Hi ha una gran quantitat de locals de planta baixa al barri, es
proposa fer-ne una compra en lot per fer-los servir com a
equipaments públics.
Campanya sensibilització reciclatge i bon ús dels contenidors i
papereres: campanya per al foment del reciclatge i el bon ús dels
contenidors i les papereres per evitar actuacions incíviques
sobretot en l’ús de les papereres com a contenidors de bosses de
brossa. Fer una campanya específica per a pisos turístics.
Totes les persones participants manifesten l'acord de promoure la
gestió directa dels equipaments esportius. També de prioritzar
l'ús de les entitats del mateix Districte. Proposta vinculada a
la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/16672 )
.
Campanya de sensibilització sobre els excrements dels animals.
Focalitzada en el recull però també en l’ús dels contenidors i no
de les papereres per al seu abocament.
Proposta econòmica per a la compra dels terrenys on s’ubicarà
el nou tanatori. Que l’Ajuntament faci una proposta econòmica per
a la compra dels terrenys on hi ha previst la construcció del
tanatori per part d’una empresa privada i que destini aquest
espai a projectes pel districte.
Per tal d’evitar els grafitis i actes vandàlics a les persianes
de les parades del mercat, s’hi podrien enganxar uns vinils amb
missatges que promoguessin el civisme.
En el marc d'utilització de les escoles com patis oberts en
horaris no escolars, promoure la generació de treball. Es
necessitaran persones que vigilin o cuiden els espais en aquests
horaris.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/16678 )
Per criteris de seguretat a l'espai públic, caldria realitzar un
programa per treure elements que no estan en funcionament i
generen espais i sensació d'inseguretat. Per exemple els quioscos
de la plaça Sant Joan, carrer Bailèn, plaça Revolució, etc.
Promoure l'augment de les zones d'aparcament de bicicletes al
Districte de Gràcia.
Promoure mesures per a reduir l'espai dedicat a les terraces a
les places de Gràcia.
Estudiar i replantejar el model de "Plaça dura". Buscar altres
models on l'espai públic no sigui tot asfalt.
Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/16645 )
Instal·lar faristol explicatiu a l'edifici dels antics tallers
Vallmitjana del carrer Astúries. Posar informació explicativa de
la seva història i funció.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/16631 )
.
Conservació de la singularitat del Poble de Gràcia, davant la
penetració turística, que solament es focalitza en l'obra de
Gaudí i pocs altres aspectes. Gràcia té molta més història.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/16631 )
.
L'esplai Espruna amb 22 monitors/es i 100 famílies afectades, es
queden sense contracte a partir del 30 d'abril del 2020.
Necessiten un nou local per a la seva activitat de formació
d'infants.
Amb l'objectiu de treballar l'emergència climàtica, volem una
Vila sense cotxes. Ser més ambiciós amb reduir les emissions, el
soroll i la massificació de cotxes.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/16635 )
.
Millorar serveis de recollida de escombraries i reubicar
contenidors, sobretot als carrers Trinxant amb Besalú
Promoció de projectes d'inserció laboral al barri i/o
d'emprenedoria social
Millora il·luminació, arbrat i parc infantil del triangle
Maragall amb Trinxant
Cal reformar la zona per tal de fer-la segura, accessible i
dinamitzar-la
Hi ha la percepció que alguns usuaris orinen i embruten la via
pública, es demana una reubicació
Existeixen problemes de convivència entre persones usuàries del
menjador (presumptament) i veïnat. Caldria abordar-ho sobretot a
Jardins Maria Soteras i Pl. Islàndia
Hi ha una estructura a la plaça en forma de T, al darrere de la
qual les persones hi orinen. Es demana enderrocar l’estructura o
posar-hi càmeres.
Des del grup de memòria de l'Associació de Veïns volen impulsar
uns cromos sobre el barri per fomentar el sentiment de
pertinença. Demanen la col·laboració i finançament de
l'Ajuntament.
És un espai que ha quedat molt deixat on s’acumula brutícia i les
plantes no estan ben cuidades.
Hi ha una falta de pipi cans al barri, com que el barri és petit
i la problemàtica generalitzada, es demana que es faci a la
Sagrera, proper a Navas.
Recuperar l'antic passadís del C/Espronceda 326, que actualment
es troba impracticable, i il·luminar el tram per evitar percepció
d’inseguretat.
Es detecta que aquest creuament és perillós i que s’hauria de
revisar la utilitat del semàfor actual.
Crear espais d’informació al veïnat a través de taules de
treball.
Noves pistes per joc i ús esportiu a la pl.Hispano Suïssa i
pl.Assemblea de Catalunya
Ampliar programes i espais municipals per a la Gent Gran buscant
la intercooperació amb altres administracions
Retirada d'uralita dels edificis davant de les Escoles Estel i el
Sagrer
Millora de les bases de les taules de pingpong amb formigó a les
places del barri
Actualment hi ha molt trànsit i resulta perillós. Es proposa
canviar la direcció del C/Mossèn Juliana fent-lo direcció a mar,
i així reduir el trànsit.
Aprofitar la plaça de darrere de la Boqueria per fer mercat
ecològic i fires amb productes locals i artesans.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15584 )
.
Es planteja canviar el nom d'un carrer per l'altre, ja que el c.
Cararach Mauri està a Sant Andreu i era un doctor de la Sagrera,
i el c. Bonaventura Gispert està a la Sagrera i era un doctor de
Sant Andreu.
Mitjançant agents cívics a un altre tipus d'acció pedagògica per
millorar la separació de residus.
Actualment hi ha obres per reurbanitzar el carrer, però
mentrestant resulta un espai molt fosc. Es demana il·luminació a
la nit, i genera percepció d’inseguretat.
Es proposa que les plaques dels carrers, a més del nom oficial,
també hi aparegui el nom popular pel qual es coneix l’espai, com
es fa a alguns indrets: p.e. pl. Assemblea de Catalunya i pl. de
les rates.
Que els materials que es fan servir per vendre productes
elaborats siguin compostables.

Que es faci respectar la normativa que prohibeix els plàstics
d'un sol ús.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15584 )
.
Augmentar fins al 80% el percentatge de producte fresc obligatori
a cada parada dels mercats del Districte.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15584 )
.
Arreglar el paviment del c.Garcilaso en molt mal estat. Gent gran
ha caigut.
Entre el C/Cid i el Museu Marítim nº 7 - 15.

L'espai està molt deteriorat i està ple d'excrements.
Augmentar la contractació de personal quan hi han pluges intenses
per que la neteja es faci més ràpid i sigui més eficient.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15566 )
.
Estudiar les diferents zones infantils de la ciutat, detectar
necessitats i desplegar dispositiu cap a l'extensió del programa
"Barcelona Ciutat Jugable".

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15550 )
.
Quins comerços tindrien més sortida segons el context del barri.

Prioritzar comerços als baixos, més que entitats (depenent de
l'entitat i de la seva activitat). Afavorir i prioritzar comerços
de proximitat al barri, segons les necessitats del veïnat.
Rehabilitar i reformar edificis abandonats propietat de
l'Ajuntament i destinar-los com habitatge social per unitats
familiar en llistes d'emergència d'habitatge.
Implicació de l'ajuntament en la creació de comunitats
energètiques,  cedint els equipaments i espais públics per la
generació solar fotovoltaica i sistemes d'emmagatzematge i
convidant a la ciutadania a aprofitar aquesta generació de forma
col·lectiva.
1. campanya informativa
2. instal·lacions als equipaments i espais municipals
3. fomentar i crear la comunitat energètica d' usuari al voltant
de la generació
4. animar a la ciutadania a generar ells també i compartir-ho a
través de la comunitat
Creació d'uns espais de trobada i d'estada on poder dutxar-se, i
en general on es puguin promoure hàbits bàsics d'higiene
personal.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15559 )
Educadors/es que acompanyin al públic infantil i juvenil
transmetent normes de conducta sobretot en espais públics com
parcs i places (on es pot jugar a la pilota, respecte a la resta
de persones, bon ús del mobiliari urbà).

També acompanyar en temes d'higiene i de
sostenibilitat(reciclatge, reducció de l'ús de plàstic i
conscienciació ambiental)
Fomentar activitats esportives, culturals, de relació, etc. per a
un públic intercultural juvenil mixt.

Afavorir que les noies de totes les cultures tinguin presència a
l'espai públic i es relacionin amb l'entorn.
Netejar bé i amb cura els carrers del barri.

Netejar amb consciència els carrer considerant el trànsit de
persones i vehicles: que la freqüència sigui proporcional a l'ús.
Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15640 )
Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15639 )
Incorporar la figura dels mediadors interculturals i traductors.
Implementar aquestea figures a CEIPS I IES. Coordinarció amb tots
els centres escolars (incloure concertades). Ampliar la dotació
horària desl monitors/es del casal infantil barceloneta i franja,
així com, el nombre de professionals per ampliar les places.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15548 )
.
Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15550 )
Camins escolars segurs i amables al voltant de les escoles, així
com, aparcaments de bicis als carrers propers.
Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15635 )
Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15553 )
.
És important accions amb adolescents i joves. Generar espais de
tertúlia i debat regulars a partir de la lectura / música i
cinema.
Es demana no tancar serveis existents, sinó reforçar-ho, com per
exemple ampliar al programa de la biblioteca infantil i familiar.
Ja es va fer una valoració de patis oberts i es va desestimar, a
la Barceloneta no funcionen per manca d'assistència, en canvi,
les pistes de la maquinista si, se'n fa ús.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15525 )
Es demana la neteja diària de l'escola a primera hora del matí,
abans de l'entrada dels infants, sobre les 8:30 h.
Creació d'un espai pels adolescents i joves del barri, que
mitjançant la ràdio (analògica i/o via streaming), facin difusió
de temàtiques de salut, autocura, prevenció, internet, xarxes
socials, etc...

Assessorament i acompanyament per part dels professionals
sanitaris del Cap Barceloneta.
A la Barceloneta hi ha en marxa una escola de Salut per adults.
En aquest marc, incloure una activitat comunitària dirigida a les
famílies fent xerrades i tallers de temàtiques relacionades amb
la salut, promoció, autocura, etc...
Des de l'AFA Escola Alexandre Galí, es considera la necessitat
d'ampliar la borsa de vetlladors/ores, per atendre i abastir als
d'infants de tota l'escola.

Aquesta proposta complementa la proposta sorgida al Consell
d'educació: Ampliació del número de vetlladores/rs a les escoles

( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/21466 )
.
Mantenir nets els carrers d'accés escolar, concretament pel que
fa a l'escola Sant Joan Baptista.

Més freqüència en la neteja dels carrers, amb indicadors de
neteja i retirar als contenidors a l'entrada principal de
l'escola.
Major adjudicació de beques dels clubs esportius del barri (CEM,
CLUB Natació Barceloneta, Club athlètic Barceloneta) pels
infants, joves i famílies amb pocs recursos.
Al barri de Sant Martí de Provençals tenim un greu problema
d'estacionament agreujat per les obres de l'AVE, el camp de
futbol on es realitzen entrenaments diaris, manca de places de
pàrquings ( tant públics com privats) i la bona comunicació de
transports públics que fa que gent de fora de Barcelona estacioni
els seus vehicles en el nostre barri per després desplaçar-se en
transport públic per la nostra ciutat.
Per aquest motiu, sol·licitem que ens donin preferència als veïns
que patim aquesta situació com ja s'ha fet a d'altres barris de
Barcelona.
Els veïns paguem els mateixos Impostos pels nostres vehicles i
per tant considerem que tenim els mateixos drets.
Necessitat històrica del barri i dels professionals de la
re-ubicació del Cap Barceloneta per manca d'espai, absència de
llum natural, finestres, ventilació…. Es demana priorització del
projecte

Aquesta proposta es vincula amb la proposta que va sorgir a la
trobada Decidim la Barceloneta 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3734/meetings/3208 )
: Construcció del CAP Barceloneta 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/19395 )
.
Impulsat enguany el projecte "Nadons en Família", caldria donar
continuïtat a aquest espai per la franja d'edat d'1 a 3 anys, per
a dur a terme, un acompanyament conscient entre famílies i
serveis a la comunitat.
Adequació d'un aula a l'escola per crear un laboratori per
fomentar i desenvolupar el pensament cientific.
Recuperar la toponímia original històrica de diferents llocs i
carrers del Districte: per exemple el nom original del Passeig
Joan de Borbó és Passeig Nacional de la República.
Introduir noms relacionats amb la cultura gitana i la rumba
catalana a carrers i llocs simbòlics del Raval ja que la rumba
catalana va néixer en aquest barri.
Implementació d'un dia al mes per què veïns i veïnes aprofitin
l'oferta cultural del Districte. A vegades és inaccessible
justament a veïns i veïnes.
Creació d'un conveni entre entitats presents al territori i
equipaments culturals del districte.
Per fer que siguin accessibles a qualsevol infant, adolescent i
jove del Districte de Ciutat Vella.
Que hi hagin més espais públics per activitats culturals a l'aire
lliure, espais públics coberts per actuacions, espais segurs
fomentant el patrimoni literari i cultural.

Crear línies i vies per que la cultura sigui més accessible:
espectacles oberts al carrer.
Per tal de millorar la relació entre grans equipaments culturals
i entitats del barri, que els espais d'expressió artística del
Districte de Ciutat Vella siguin oberts i assequibles a veïnat i
entitats. Que hi hagi facilitació en la gestió: en l'actualitat
hi ha massa requisits (assegurança, preus elevats, etc.).
També incloure a gent gran, persones amb diversitat funcional i
adults a partir dels 35 anys. Dinamització i promoció
d'activitats per aquesta franja d'edat, donant-li suport.
Garantir en temps breus el trasllat de l'escola dels containers
on està ubicada en l'actualitat a la seva seu definitiva que
actualment està en construcció.

Proposta vinculada a la proposta realitzada a la sessió Garantim
l'educació a Ciutat Vella: clica aquí 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PressupostosParticipatius/f/3768/proposals/21077 )
L’Ajuntament ha de realitzar i establir protocols per prevenir
l’assetjament sexual en aquelles entitats que tinguin programes
d’acollida (refugiats, menors, etc.) i fer-los obligatoris perquè
entrin en els requisits per poder participar en els programes
d’acolliment.
Impulsar iniciatives per a la prevenció de violències masclistes
especialment en l’àmbit de drets sexuals i reproductius i de la
cura en la població de dones migrades (tràfic, mutilació genital,
explotació laboral...).
Modificació de la proposta “Dur a terme accions de Protecció de
persones defensores de drets humans. Reforçar el programa
municipal d’acollida temporal a persones defensores de drets
humans; suport a activistes a favor de la justícia de gènere;
reforçar la dimensió internacional de l’Escola de Defensores,
juntament amb la Direcció de Drets de Ciutadania”.

Modificar la proposta posant una mirada feminista, incloent-hi
una perspectiva més transversal, fent-ho obert a aquelles
persones que treballen pels drets LGTBI, diversitat, etc.
Afavorir la introducció de mecanismes de coherència de polítiques
en qüestions de relacions internacionals, de polítiques
alimentàries i d’economia social i solidària; en clau de justícia
ambiental.
Crear un observatori que vetlli per la coherència de les
polítiques de l’Ajuntament, en clau de gènere, ambiental i de
ciutadania.
Impulsar projectes educatius que afavoreixin l’apropament dels i
les joves al camp, amb l’objectiu d’oferir coneixements bàsics
per evitar el desaprofitament de recursos i el malbaratament
alimentari. Un exemple de model és el del Parc Agrari del Baix
Llobregat.
Fomentar i impulsar projectes educatius per la justícia climàtica
i ambiental des de visions no eurocèntriques i decolonials.
Impulsar un projecte integral per l’educació i formació dels
joves als valors i oportunitats de l’economia social i solidària,
en els àmbits de l’educació formal i no formal.
Visibilitzar i fomentar esdeveniments de consum responsable a la
ciutat, especialment en períodes de consum elevat (Nadal,
estiu...).
Promoure la generació d’oportunitats i iniciatives econòmiques
sostenibles i lligades a la justícia ambiental.
Impulsar la cooperació entre ciutats, en l’àmbit tècnic,
aprofitant el “know how”, per constituir ciutats més inclusives i
sostenibles.
Elaborar un programa de polítiques enfocades al decreixement
econòmic i a la sostenibilitat ambiental, que compti amb
mecanismes per garantir una transició justa i equitativa. Algunes
propostes per aquest programa són les següents:

• Programa municipal de fiscalitat ambiental.

• Decreixement turístic i de les emissions en la mobilitat de
turistes.
Donar suport a la creació d’un centre d’empreses catalanes a
l’exterior.
Donar suport a la creació d’un instrument vinculant per controlar
les empreses transnacionals.
Un espai que englobi la defensa dels drets humans, solidaritat i
justícia global i ajut als refugiats.
Un treball conjunt entre entitats generaria cohesió entre les
persones migrants i les autòctones, de manera que la seva atenció
s’entengués com un sol repte.
Un treball conjunt entre entitats Nord-Sud permetria millorar les
polítiques de defensa dels drets humans.
Dins de l’objectiu de contribuir als drets de migrar i ser
acollit també hi ha de constar el dret a participar d’accions
transformadores per ajudar al desenvolupament dels països
d’origen de les persones migrades. S’ha de tenir en compte el
codesenvolupament com a eix d’intervenció directa amb la nova
ciutadania.
Les petites entitats de cooperació internacional necessitarien un
acompanyament en el procés burocràtic de sol·licitud de
subvencions.
Donar suport a les entitats que acompanyen a població jove
migrada, dones soles amb fills... i reconèixer refugiats de
guerra i del canvi climàtic.
L’Ajuntament pot ser un agent clau a l’hora de participar i
impulsar campanyes de desarmament (com Majors for Peace en contra
les armes nuclears) i reclamar un paper polític a les xarxes
internacionals.
No finançar-se amb la banca armada, desmilitaritzar l’educació
(que l’exèrcit no estigui present en fires d’ocupació júnior,
Saló de l’ensenyament, anuncis al metro...), introduir la
problemàtica del coltan al Mobile World Congress.
Més enllà del projecte “Escoles Educadores”, s’haurien de
subvencionar extraescolars, projectes de lleure i oci en clau de
cultura de pau.
CSMIJ, EAP, CDIAP, són serveis que s’haurien de coordinar molt bé
amb altres entitats, com les del lleure, per tenir una xarxa
d’atenció a la infància capaç de detectar i prevenir situacions
de risc dels infants.
Instar a construir una residència i un centre de dia per les
persones grans.
Es demana que es netegi la Via Apia de la Sagrera, ja que es
troba en males condicions.
Donada la pacificació de la Meridiana, i que probablement
comporti un augment de bicicletes i patinets, es proposa la
creació d'un carril bici que passi per l'interior del barri.
Es demana plataforma única als c.Azores, c.Cortit i c.Antonio
Ricardos
La sortida de metro surt gairebé a la calçada de forma perillosa.
Es demana millorar senyalització o reforma d’obra per evitar-ho.
El c.Pegàs amb Meridiana és perillós, i es demana que es revisin
semàfors (sense consens).
Hi passen molts cotxes van a velocitats molt elevades. Es demana
millor senyalització.
Hi ha la sensació de manca de seguretat al barri. Es demana més
presència policial per dissuadir robatoris.
Construcció d'una passarel·la des del barri (es proposa la presó
com a punt inicial) fins al riu
Posar controls de velocitat i més senyalització lluminosa per tal
de fer complir la zona amb límit de velocitat a 30 km/h. Que els
patinets també la compleixin.
Un veí expressa que s’ha desestimat unes queixes de demanda de
neteja d'un solar.
Tant el carrer com la paret es troben en mal estat i poden
resultar un perill pels vianants.
Posar més papereres al barri, i que no s'hi pugui llençar les
bosses de la brossa.
La inclinació dels carrers fa que quan plou les cadires de rodes
rellisquin i sigui perillós.
Es considera que falten contenidors, i que estan bruts. Es demana
neteja amb mànega de forma periòdica.
Implementació el Pla de convivència (recollida de trastos vells)
al barri de Trinitat Vella
Es demana que s'allargui el pas de zebra per tal de fer-lo més
segur
Pacificació dels passos de zebra del C/Turó amb C/Mireia i del
C/Turó amb C/Trinitat. Els cotxes passen molt ràpid i resulta
perillós.
Es demana que s'obri i es posi més senyalització per fer-la més
segura
Rehabilitació passadís de Carretera de Ribes a Pl. Trinitat.
Modificar les pantalles acústiques des del Parc de les Aigües
fins al camp de futbol per tal de millorar la capacitat
d’absorció del soroll
Reurbanitzar el carrer per tal de que estigui més pacificat ja
que és un carrer on hi ha escoles.
Fer estudi tècnic de millorar del sistema de recollida de residus
al barri i escollir el sistema més indicat per a cada zona del
barri. Planificar la seva implementació.
Realitzar una taula de seguiment, p.e. semestralment, per tenir
informació de l'estat dels projectes del barri.
Recuperar els arbres que existien anteriorment i que van treure
per a millorar parcs i biodiversitat del barri
Crear un carril bici en el camí del Rec, habilitat per a
bicicletes i connectar el barri amb Sta. Coloma
Obrir un centre de dia a la planta baixa del primer edifici de la
Nord Trinitat.
Treballar per un nou model de càrrega i descàrrega de mercaderies
fomentant l’ús de vehicles amb tecnologia neta. (tenir en compte
la limitació horària dels transports)
Rehabilitació i recuperació de la Casa de les Aigües com element
del patrimoni històric i arquitectònic del barri. Convertir-la en
un espai museu
Rehabilitació en clau de recuperar de la façana com a patrimoni
històric (sense consens). El que sí que té consens és l'ús d’una
part a locals per entitats i veïnes.
Facilitar locals a entitats del barri per fomentar el
desenvolupament del teixit associatiu, fent un estudi dels solars
i espais disponibles i valorant les necessitats específiques que
tenen les entitats sol·licitants.
Millorar el servei de manteniment i conservació del Parc de
Trinitat Vella per a millorar-ne l’ús. Incorporació de nous
elements de mobiliari i equipament.
Creació d'un espai per a gossos, pipi can, i millores en les
pistes de bàsquet per a dignificar-les com espai d'oci i esport
del barri
Necessitat d'ampliar l'espai del Centre Cívic per poder acollir
més esdeveniments
Mejorar la iluminación en el Barrio de La Marina, haciendo
hincapié en los barrios de Can Clos, la Vinya y el Polvorin, asi
como en lo jardines de l'Alboreda y en la calle Mare de Deu del
Port, con el fin de mejorar la seguridad del vecindario, con
mayor incidencia en grupos más vulnerables, como las mujeres,
del barrio creando calles seguras con una mayor visibilidad.
Augmentar l’arbrat dels parcs del districte. Es parla del Parc de
Les Corts
Instal·lar mobiliari de jocs infantils als parcs del districte.
Per exemple a parcs com Josep Goday i Colònia Castells.
Instal·lar màquines per a fer exercici als parcs del districte.
Per exemple a parcs com Josep Goday i Colònia Castells.
Facilitar l’accés de la ciutadania a espais d’hort urbà
Específicament al parc Josep Goday i parc Colònia Castells.
Habilitar una zona d’escalada lliure (boulder) a algun dels parcs
del districte. Es proposa el descampat del carrer Juan de Sada
47.
Instal·lar lavabos públics als parcs del districte. Per exemple a
parcs com Josep Goday i Colònia Castells.
Instal·lar un aparcament de bicicletes davant de l’Escola
Paideia
Adequar com a plaça amb jocs infantils el solar buit entre els
carrers Juan de Sada i Violant d’Hongria
Fomentar el civisme i la cura respecte els excrements dels
gossos/es a través de campanyes de sensibilització
Establir mesures per a eliminar els robatoris de bicicletes, com
per exemple, facilitar espais d’aparcament de bicicletes vigilats
o d’accés controlat
Habilitar carregadors de cotxes elèctrics per promoure’n l’ús
Establir mesures per a facilitar la compra de cotxes elèctrics o
més respectuosos amb el medi ambient, com per exemple ajuts o
incentius econòmics
Específicament als carrers Entença, Av. Carles III, Av. Madrid,
Berlin, Travessera de Les Corts. Caldria refer el carril bici
d’Avinguda Josep Tarradellas.
Establir mesures per fomentar l’accés a l’educació superior al
col·lectiu de persones amb diversitat funcional
Augmentar l’oferta formativa dels PFI (Programes de Formació i
Inserció)
Augmentar la dotació de recursos de les Escoles d’Educació
Especial
Es proposa la realització d’activitats conjuntes entre les
escoles i els espais de persones grans amb l’objectiu de donar-se
companyia, fomentar l’intercanvi i l’activitat.
Reduir els preus d’accés a l’oferta dels poliesportius municipals
Instal·lar màquines de compra de bitllets de transport públic en
més espais
Instal·lar pantalles a totes les parades de bus amb informació
sobre els propers busos
Es demana augmentar el temps per a creuar els carrers a: Av.
Diagonal, Av. Madrid, Numància, Montnegre i Travessera de Les
Corts
Realitzar campanyes de conscienciació sobre la importància dels
hàbits saludables. Es parla per exemple de la reducció del consum
de tabac o la promoció dels desplaçaments a peu i la realització
d’exercici.
Facilitar l’accés a l’habitatge per a la definició d’un projecte
de vida independent, per exemple, habitatges de tipus compartit.
Realitzar un pla d’acció contra la contaminació a la ciutat, amb
accions com el foment de l’ús del transport públic, la reducció
dels residus, el foment del reciclatge i l’ús de combustibles
sostenibles i la conscienciació.
Promoure el reciclatge i la reducció de l’ús del plàstic, a
través de mesures com la instal·lació de contenidors de
reciclatge, la realització de campanyes de sensibilització i
bones pràctiques i la promoció de les bosses reutilitzables.
Realitzar campanyes de sensibilització sobre la diversitat
funcional per evitar la discriminació a través de xerrades a
escoles i instituts
Realitzar campanyes de lluita contra el racisme a través de, per
exemple, xerrades amb testimonis en primera persona. Foment del
diàleg, la conciliació, l’empatia, la reflexió i el respecte.
Establir un pla de lluita contra el bullying, amb mesures tals
com augmentar el control a les escoles (també al pati, càmeres de
seguretat,...) i augmentar la gravetat de les sancions (expulsió,
multes, etc.), realitzar cursos a l’equip docent perquè puguin
detectar i tractar casos de bullying, així com evitar tractaments
diferenciats, fer activitats grupals en el marc de les classes i
escoles per incloure a totes les persones del grup, definir
recursos i vies confiables a través de les quals les persones que
pateixen bullying puguin sol·licitar ajuda i parlar del cas,
realitzar xerrades, realitzar campanyes a xarxes socials. Es
proposta realitzar un videoclip en contra en el que es transmetin
missatges de seguretat i empoderament als joves, en què es
fomenti el respecte, en què es defineixin sistemes de denúncia,
per a la seva difusió a través de xarxes socials, Youtube i
escoles i instituts.
Donar suport a les campanyes dels serveis socials del Raval per
acompanyar adequadament a les famílies amb fills que es troben
davant dels desnonaments especialment a l'atenció als infants.
Projecte específic per detectar situacions d'infrahabitatges,
sobre ocupació, que previngui com actuar posteriorment per posar
aquell habitatge a escala pública i/o social. Millorar la
detecció o crear una eina per detectar de manera eficient els
pisos sobre ocupats i protegir a les famílies, nens, etc..
Indagar models de les antigues pensions, compartint espais
comuns, especialment per a persones en situació de
vulnerabilitat.
Prioritzar la rehabilitació per adaptar els habitatges o finques
de persones amb mobilitat reduïda, eliminar les barreres
arquitectòniques.
Adquisició i protecció dels espais i solars buits del barri,
exemples; solar Ar del Teatre del Raval.
Detecció i estudi dels pisos ocupats i tipus d'ocupants, oferir
solucions d'accés a l'habitatge com a prevenció.
Preveure més dotacions d'allotjaments temporals, (Tipus APROP).
Regular i posar un tope, seguint el model com a altres ciutats
europees, tipus Berlin.
No es pot trigar més d'un any i mig en iniciar les obres. Cal un
pla més àgil que pugui entrar el més ràpid possible a transformar
els habitatges.
Es demana que l'ajuntament sigui proactiu en la difusió dels
drets dels llogaters, sobre la normativa dels pisos turístics i
sobre els deures dels llogaters.
Que el contracte de renda antiga de la unitat familiar es
mantingui després de la defunció del cuidador /ora de la persona
amb discapacitat. Tenir en compte a les persones amb discapacitat
amb menys del 65% de discapacitat.
No queda prou especificat el parc d'habitatge per les persones
amb discapacitat intel·lectual. Quan es parla d'accessibilitat,
sempre es pensa en discapacitat física, però contemplar la
intel·lectual és igual de necessària.
Actualment existeix el vincle entre entitats culturals i
instituts però s’hauria de consolidar per part de l’Ajuntament,
creant un marc facilitador, estructurant els recursos i donant
suport a aquells programes que ja existeixen i als que poden
sorgir de nous.
Des de l’administració s’han de reforçar els recursos humans i
econòmics per poder portar a terme els projectes en matèria
cultural d’una manera eficient.
Consolidació, articulació i projecció en el temps dels projectes
artístics en horari lectiu. Promoure i reforçar els programes que
introdueixen els creadors en els centres.

A més, ampliar la informació del PAM per incloure programes que
no provinguin expressament des de l’Ajuntament però als que els
hi doni suport.
Creació de la figura d’assessor/a – facilitador/a als centres
educatius que connecti els projectes educatius amb els centres de
referència. Aquesta figura també s’encarregaria d’assegurar la
repercussió del que es fa als centres al barri.
Estructurar un suport específic a entitats que tinguin projectes
de qualitat que es facin durant l’horari no lectiu. Desvincular
aquestes activitats dels centres afavorint, així, la mobilitat
entre escoles del barri i ajudant a afavorir l’especialització.

Dintre d’això es podria incloure un sistema de beques i un servei
d’acompanyament entre escoles.
Creació de plans de suport bàsicament econòmics a les
entitats/espais culturals privades per poder oferir cultura al
públic que no hi té accés per motius econòmics.
Propiciar, amb mesures concretes, l’accés dels infants i dels
joves a la cultura fora de l’horari escolar.
El vincle i coordinació entre l’àmbit de la cultura i el de
l’educació ha de ser una línia estratègica per a la superació de
reptes i desenvolupament de la ciutat. L’enfortiment d’aquest
vincle no només permet oferir noves habilitats a l’alumnat, sinó
també noves oportunitats a aquells/es alumnes amb més dificultats
en les assignatures convencionals. Així, pot entendre’s com a una
eina d’inclusió entre iguals i un instrument a través del qual es
pot treballar la convivència i reduir les desigualtats a la
ciutat.
Reconèixer a la diversitat d’agents i actius culturals i
educatius, i fer un major aprofitament d’aquests.
Establir relacions horitzontals i de treball compartit,
introduint estratègies artístiques en el currículum educatiu,
alhora que estratègies educatives dels mestres en el món
cultural-artístic.
Posar les intervencions municipals al servei del creixement i
desenvolupament de la ciutadania, és a dir, “personalitzar” les
mesures i actuacions d’acord amb el context de cada barri.
Fomentar vincles entre centres educatius i centres/entitats
culturals, mitjançant projectes estructurals i de llarga durada
entre agents culturals i els centres educatius propers, així com
projectes concrets, visibles i de curta durada entre agents
culturals i altres escoles d’arreu de la ciutat.
Treballar per a que les escoles de música i arts siguin, a més
d’un servei educatiu, un agent cultural identificat des del
barri.
Ampliar les oportunitats educatives i de formació artística per a
famílies i persones adultes.
En l’apartat introductori, pàg. 4, en el text on s’afirma el
compromís del PAM amb el compliment dels ODS, es parla d’una
ciutat “que aposta pels aprenentatges, la creativitat i els
vincles”, després de vincles afegir “transformadors” per ampliar
el sentit.
Al document PAM, en l’apartat de l’estat de la ciutat, pàg. 12 i
13 afegir en la línia que proposa la mesura de govern “caldria
avançar en el model que se suggereix en la Mesura de Govern Cap a
una política pública de cultura i educació”, vinculat als drets
culturals i en clau d’oportunitat.