darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Respecte al Desplegament de l’estratègia de salut sexual i
reproductiva, es proposa distribuir anticonceptius i/o
preservatius de franc a les poblacions en risc, amb un doble
objectiu: com a forma de conscienciació i com a aplicació de
mesures efectives.
El barri del Coll no te equipaments com altres barris de
Barcelona. El Coll s'ha d'igualar amb el benestar general i donar
oportunitats als seus veïns, en totes les manifestacions
culturals i de cultura popular, oferint ventalls d'activitats des
de la vessant publica(ajuntament) com la d'equipaments adients a
les necessitats
Respecte al programa “Salut als Barris”, es proposa incorporar el
barri de Les Planes a aquest programa, de manera que també se’n
pugui
beneficiar.
L'enquesta popular diu que els escrements dels gossos de tot
Barcelona junts podrien arribar a l'alçada d'un primer pis. Els
ciutadans responsables volen ser premiats i alhora volen el
castic dels maltractadors d'animals i del seu incivisme,que
repercuteix en la salut i la seguretat de persones grans, al
relliscar en les voreres i crear accidents
La ciutat esta veient com les noves linees connecten els extrems
de la ciutat. No obstant la lenta incorporació de les línees
auxiliars i l'anul.lació d'altres fa que el públic en general es
queixi,per la qual cosa, popularment es diu que caldria fer els
canvis tots de cop,perque fins al moment, s'està vestint un sant
per a vestiir-ne un altre
En quant a la coordinació entre serveis, es proposa avançar en la
integració entre serveis socials i l’atenció sanitària fomentant
el treball en xarxa col•laboratiu.  Aquesta millor integració
sociosanitària s’hauria de reflectir en una millor coordinació
entre  el servei de teleassistència i l’atenció domiciliària a
nivell d’Atenció Primària Sanit
La festa major és una competencia municipal. No obstant, recau la
responsabilitat civil amb els organitzadors posant en perill la
seva persona i el seu patrimoni. Aquesta responsabilitat hauria
de caure en el mateix ajuntament que és ric amb recursos
humans,patrimoni i pressupost. La responsabilitat Resp.Civil
hauria d'anar a càrrec de l'ajuntament
Respecte a l’alimentació saludable, cal destinar recursos a
fomentar una alimentació saludable. A més, cal promoure
l’alimentació equilibrada i saludable, alertant sobre el consum
de begudes ensucrades i aliments fabricats amb greixos
industrials. Finalment, educar en la sobirania alimentària, tant
a les escoles com en l’entorn familiar.
Respecte el transport públic al districte, es proposa fomentar
l’ús del transport públic i reduir l’ús de transport privat, com
una mesura per
millorar ambientalment la ciutat i el districte. Reduir el
trànsit rodat, ampliar les zones pacificades per afavorir una
major qualitat de l’aire, i promoure els desplaçaments a peu i en
bicicleta.
La Ronda del Mig entre Mejía Lequerica i Plaça Maria Cristina
ailla i divideix les Corts , deixant el bloc limitat per Diagonal
, Sabino de Arana i Carles III fora de l'estructura del barri. La
proposta tracta de soterrar i endressar la circulació de Maria
Cristina creant un espai que permeti l'integració de Maternitat i
Les Corts centre històric.
Cada barca que  suporti la seva vela. Estat, Generalitat de
Catalunya, Diputacions i Ajuntaments. Passar la "patata calenta"
d'una taula a l'altra indica incapacitat d'administrar la
democracia i de trobar solucions que fan que col.lectius visquin
al llindar de la misèria, la alienació social, i la pèrdua de
dignitat dels afectats
Cal una reforma estructural de la Guardia Urbana que contempli la
creación del guardia urbà de proximitat, de barri, que ajudi a la
convivència i a la coesió social, és una condició important que
aquest nou agent vagi desarmat per donar més confiança al veinat.
Contrariament al que alguns poden pensar, les armes donen
inseguretat
Estem en temps de crisi. Cal unir esforços. Cal crear una xarxa
holistica a tota la ciutat on amb un suport mediatic i
economic,vinculat a l'ajuntament i administracions i
institucions,els ciutadans puguin gaudir del benestar i créixer
com a persones per a poder discernir dels perjudicis i gaudir
dels beneficis publics,gratuits.
Respecte a l’exercici físic, es proposa potenciar l’exercici
físic dirigit, a l’aire lliure (parcs, jardins i zones públiques
de la ciutat).
Respecte a educar la salut en l’àmbit familiar, es proposa
potenciar les habilitats parentals, fer recomanacions, donar
suport als pares i mares perquè realitzin el seu paper educatiu
respecte la salut i els hàbits saludables.  I donar suport
específic a les famílies monoparentals en qüestions relacionades
amb la salut.
Respecte a les noves tecnologies, es proposa utilitzar les noves
tecnologies, adaptar-les i promocionar-ne l’ús en el context de
salut.
Als containers d'orgànic sempre m'hi trovo tot tipus
d'escombraries (Rebuig, plastic, cartró)
Jo a casa reciclo i separo 5 tipus d'escombraries. Realment no sé
si serveix d'alguna cosa, m'agradaria pensar que si, aixi que
proposo fer un tipus d'acció formativa o posar més indicadors als
containers perque no ens trovem aquesta barreja.
Conscienciar respecte el consum de drogues i alcohol en el
col•lectiu jove.  Prevenir i potenciar mesures pel control de
drogues i alcohol en l’entorn escolar (entrades i sortides). I
educar en les escoles per afrontar i saber dir no als hàbits
tòxics.
Lloguer social per a families que no superin el SMI.Dit lloguer
en cap cas pot superar el 25% de la renda mensual familiar,amb
ajuts pels subministraments bàsics i la realització de cursos de
formació ocupacional per tots els membres de la familia en edat
laboral excepte gent gran i/o patologies que ho impedeixin.
Respecte el col•lectiu de gent gran, es proposa la detecció de
les persones en situació de vulnerabilitat i intervenció en
aquest col•lectiu. Parant especial atenció a persones que viuen
soles i/o que no poden sortir al carrer per evitar el seu
aïllament social.
Respecte el transport públic al districte, es proposa incrementar
el transport ecològic i ambientalment sostenible, facilitant
també les infraestructures necessàries (estacions elèctriques,
etc.).
Respecte el transport públic al districte, es proposa reforçar la
xarxa de transports públics en quant a freqüència de pas i la
cobertura de tot el territori, per tal que els veïns i veïnes
puguin tenir més i millor accés als diferents equipaments del
districte, especialment els equipaments sanitaris del districte,
com per exemple, CAP Adrià de Gal
Respecte a l’accessibilitat i la mobilitat, es proposa millorar
l’accessibilitat al districte minimitzant l’efecte de l’orografia
del territori i reduint les barreres arquitectòniques per
facilitar l’ús de l’espai públic per les persones amb mobilitat
reduïda.
Aplicació i enduriment de la normativa municipal sobre la
circulació de patins i monopatins a la via pública,per tal de
dissuadir els patinadors especialment de matinada.
Respecte a l’oci, es proposa analitzar l’impacte de la
prostitució i l’oci nocturn en la convivència veïnal del
Districte, i buscar alternatives de millora. A la vegada,
fomentar l’oci saludable.
Assolir un repartiment modal de les visites més sostenible,
segur, equitatiu, eficient i saludable amb propostes d’actuació
generals de ciutat, sectorials per a cada mode de transport i
territorials per a cada node turístic
Fomentar un mode de visita responsable, que sigui compatible amb
la mobilitat ordinària a la ciutat per preservar i millorar la
qualitat dels serveis de mobilitat dels residents i afavorir el
gaudi de la ciutat.
Establir mecanisme de monitorització de la mobilitat turística
amb sistematització de recollida de dades per  fer el seguiment.
Inclou l’anàlisi de fluxos d’entrada i sortida del port, aeroport
i estació de Sants
A la plaça d´Osca estem en unes condicions draconianas, a causa
del soroll , l´anterior Ajuntament es va desfer dels acors que
teníem, d´un horari, que en certa manera mantenia l´equilibri
entre oci de la Plaça i els veïns , després ha estat un degoteig
de veïns que han hagut de marxar, expulsats pel soroll, els que
han pogut anar-se han tingut so
Promoure una connectivitat intermodal en l’àmbit metropolità que
contribueixi a dimensionar i afavorir la mobilitat turística de
BCN en un entorn més ampli que els límits de la ciutat
Global Blue  és un network que ofereix un servei de Tax Free per
a les persones extrangeres. L'ofereixen principalment les
multinacionals textils de les zones turístiques de la ciutat.
Sota aquest servei s'evadeixen els impostos associats a totes les
compres fetes per extrangers.
És una autopista urbana amb contaminacó, soroll i ocupació
d'espai públic. No es necessiten grans inversions:

- Salvador Espriu-Almogàvers: Tornar a 4 carrils (2 bus- 2 cotxe
privat. Habilitar carril bici unidireccional per sentit)
- Ausias March-Diagonal: Baixar el carril bici de la vorera a la
calçada.
- Reduir la velocitat màxima a 40km/h
No es pot tolerar la venda de productes falsificats ocupant
il·legalment la via pública. Si l'Ajuntament de la ciutat posa en
marxa un pla social i d'atenció per a les persones que exerceixen
el 'top manta', més raons per eradicar el 'top manta',
l'explotació de persones nouvingudes, el dany als consumidors i
la competència deslleial al comerç.
Al Clot Camp de l'Arpa es necessita un centre oberts on treballar
amb infant, joves i famílies. El paper del centre obert és el de
donar suport i complementar el paper de la família i l’escola i
arribar a on aquests no arriben.
Les necessitats actuals dels nanos són: Problemes de conciliació
horària, Reforç escolar, Integració dels immigrant...
Rehabilitar l'edifici i acollir un espai de divulgació dels
elements patrimonials de l'aigua bàsicament d'Horta i del
Guinardó (mina de can Travi, fonts, pous, dipòsits, aqüeductes,
basses, etc.) que són testimonis d'un passat rural. Lloc de
trobada, d'informació, de rutes de l'aigua per donar a conèixer i
valorar espais que val la pena preservar.
Aportació de l’administració local per garantir la gratuïtat en
els centres concertats
Mesures immediates per resoldre la manca de places públiques de
P3 en determinats districtes deficitaris
Promoure el lleure com una millora de la igualtat d’oportunitats
Promoure l’educació en valors. Dimensionar la voluntat de ser
capital europea de la pedagogia.
Millorar l’ús de les instal•lacions escolars fora de l’horari
lectiu
Vivim en una societat molt crèdula amb tot allò que les
pseudociències ens presenten com a miraculós. Enlloc de basar-nos
ens resultats científics ens basem en "a ell li funciona".
L'homeopatia, que es basa en conceptes totalment acientífics) ven
sucre a preu d'or en llocs on tendim a confiar,  les farmàcies.
Atenció a la formació d’adults i la formació al llarg de la vida
A dia d’avui el patrullatge a peu es limita al centre de la
ciutat i poc més, mentre que la presència de patrulles ciclistes
és anecdòtica. El patrullatge a peu i bici permet als agents
observar l’entorn més detenidament, interactuar amb els ciutadans
per conèixer les seves preocupacions i combatre les activitats
incíviques de forma més efectiva.
Desenvolupar l'oficina de recent creació que garanteixi que la
gestió municipal i de les seves entitats vinculades es regeix
sota els principis de transparència i bon govern. Crear un
consell assessor per la transparència, format per professionals
que treballaran per lluitar contra la corrupció i que no rebran
cap remuneració per la seva col·laboració. Retorn públic a la
ciutadania a través d’informes específics. Serà també un canal de
continuïtat de les tasques de fiscalització de la intervenció
municipal o el departament d’auditoria interna i el vehicle de
relació amb l'Oficina Antifrau de Catalunya i la Fiscalia
Anticorrupció.
Replantejament dels espais de participació ciutadana, actualment
amb molta inflació i manca de coordinació, per millorar-ne la
deliberació, la coordinació, l'avaluació, qui hi participa, i,
sobretot, la incidència real en les polítiques públiques de la
ciutat. Aprofitament de la diagnosi i les propostes fetes
darrerament per obrir un segon debat de revisió de la normativa
actual. Desplegament de la Carta Municipal i revisió del sistema
de participació i les Normes reguladores de participació
ciutadana.
Dissenyar les infraestructures necessàries per desenvolupar
processos de participació ad hoc en la realització col·laborativa
d’actuacions municipals sobre temes concrets de ciutat. Aquests
processos podran ser iniciats pel govern municipal o a demanda
ciutadana. Seran oberts i transparents, i tindran representació
de tots els sectors i col·lectius implicats.
Repensar el desplegament de tecnologies de la informació i la
comunicació, inclosos en el concepte “ciutat intel·ligent”, per
millorar la qualitat, l’eficiència, l’acompliment i la
interactivitat dels processos urbans, així com la relació entre
ciutadania i govern, des de la perspectiva d'un model de
democràcia participativa i tecnopolítica, és a dir, espais
polítics, que han d'estar oberts a la intervenció ciutadana, a
lògiques econòmiques publiques i pel bé comú.
Estratègies i mesures per garantir l'accés i l'ús de les
tecnologies digitals de participació ciutadana al conjunt de la
ciutadania i, especialment, als grups exclosos. Inclouran la
investigació i desenvolupament de models i aplicacions amb
verificació d'identitat i de processos (escriptura, missatges,
vots), que garanteixin la privacitat dels usuaris en entorns
digitals de participació i col·laboració ciutadana.
Avançar en formes de coproducció de polítiques públiques fetes
amb la implicació d'actors socials, entitats i col·lectius en el
disseny, la decisió i la posada en marxa, reconeixent i
acompanyant les pràctiques ja existents al territori sota
criteris d'autonomia i de gestió comunitària. Potenciar la
intel·ligència col·lectiva i posar en pràctica noves formes de
governança.
Desenvolupar del Pla de suport a les associacions (2015-2017),
fruit del compromís de l’Ajuntament amb el teixit associatiu. Té
per objectiu donar-li suport perquè pugui afrontar els seus
reptes i necessitats de futur. Col·laborar en els projectes de
les associacions que siguin d’interès públic, especialment els
que contribueixin a la participació de la ciutadania en els afers
públics.
Dotar l’Ajuntament d’un sistema que garanteixi la integritat,
disponibilitat, autenticitat i conservació dels documents
electrònics. Posar en marxa una plataforma per a l’arxiu
electrònic, que permetrà millorar l’eficiència de la gestió
administrativa amb l’ús de mitjans electrònics segurs i fiables,
i posar en marxa l'expedient electrònic en tots els àmbits de
l'Ajuntament (contractació, subvencions, llicències, facturació,
etcètera).
Millorar les condicions del sistema d’arxius municipal.
Reorganitzar els serveis que es presten a la ciutadania. Oferir
millor protecció i més garanties de seguretat de la documentació
i protecció del patrimoni documental amb un valor històric ric i
elevat. Contribuir a la memòria de la ciutat i als drets de les
persones, ja que és un fonament de la transparència de la gestió
pública. Permetre un accés més eficient a la informació i a la
documentació per a la ciutadania i la pròpia administració
municipal.
Dur a terme una sistematització per evitar inconsistències i
solapaments de tasques i funcions deguts a la complexitat de
l’estructura organitzativa i funcional de l’Ajuntament i dels
seus ens. Gestionar els recursos humans amb equilibri retributiu
dels llocs de treball. Ordenar i fer coherents i eficients les
relacions laborals i a la selecció, la provisió, la formació, i
la gestió de riscos.
Desplegar l’aplicació informàtica SAP, que ja funciona a
l’organització municipal, als organismes autònoms i les entitats
públiques empresarials. Aquesta eina permet millorar l'eficiència
en la tramitació, incrementar la transparència en els processos i
en la informació, i donar suport a la presa de decisió en
polítiques de personal amb una informació integral.
Desenvolupar un pla amb les línies estratègiques i les accions
formatives que han de contribuir al desenvolupament de les
persones que treballen a l’Ajuntament. Aquest pla ha de
determinar també les accions formatives i de desenvolupament per
a tots els llocs de treball de l’organització municipal. Impulsar
models formatius que potenciïn l’experiència i el coneixement de
la plantilla i dissenyar un programa de relleu i retenció del
coneixement del personal que es jubila, entre d'altres.
Revisió i modificació del SOM actual perquè esdevingui una eina
més útil per a l’organització i perquè el conjunt de treballadors
i treballadores el facin seu.
Investigar i desplegar pràctiques innovadores, que ja s’estan
portant a terme, dins i fora de la ciutat, en matèria de
polítiques socials, per millorar el coneixement de la realitat
social i poder fer front a noves realitats que puguin sorgir.
Potenciar la difusió d’aquest coneixement per a una millor
planificació i gestió de les polítiques socials.
Articular una estratègia municipal d’inclusió, de manera
coordinada amb l’Acord Ciutadà per una Barcelona Inclusiva, els
moviments socials i el conjunt de la ciutadania, que concreti el
conjunt d’actuacions en aquest àmbit, estableixi el mapa de
recursos existents, amb una visió transversal i territorial
adaptada a cada barri. El pla ha d’incloure estratègies
específiques per fer front a la pobresa energètica, l’exclusió
residencial i la pobresa alimentària.
Iniciar un procés de revisió del model de serveis socials bàsics
amb la participació dels actors clau implicats per articular uns
serveis socials bàsics universals, de qualitat i de proximitat
que actuïn per eradicar els factors que generen exclusió, que
abordin les situacions d’emergència, que atenguin les persones i
els col·lectius vulnerables, i que tractin itineraris d’inclusió
a partir de l’apoderament personal i comunitari.
Ampliar la xarxa de centres oberts per a infants, adolescents i
joves. Són serveis que fan una tasca preventiva i donen suport,
estimulen i potencien l'estructuració i el desenvolupament de la
personalitat, la socialització, l'adquisició d'aprenentatges
bàsics i l’educació en el lleure.
Garantir el dret d’accés als subministraments bàsics amb el
desplegament de la Llei 24/2015, de 29 d'abril, que preveu
actuacions per aturar les execucions hipotecàries i els
desnonaments i per fer front a la pobresa energètica, és a dir,
la dificultat per afrontar les factures dels subministraments
bàsics d’electricitat, gas i aigua.
Redactar un nou protocol per signar amb les empreses
subministradores de serveis per aturar els talls que afectin
persones en situació de vulnerabilitat i garantir, així, el dret
d’accés als subministraments bàsics d’acord amb la Llei 24/2015.
Revisar les accions que es porten a terme per combatre el
sensellarisme amb la Xarxa d’Atenció a les Persones Sense Llar de
Barcelona. Elaborar i engegar un pla d’actuació amb quatre
prioritats: revisar les metodologies d’intervenció, desenvolupar
polítiques de provisió d’habitatge, trencar amb els estigmes de
les persones sense sostre, i crear mecanismes de participació per
a aquestes persones.
Pla per reorientar els itineraris d’inclusió a fi de garantir un
habitatge (housingfirst) a les persones en situació de
vulnerabilitat per ajudar-los a refer els vincles socials. Aquest
pla es desplegarà en coordinació amb les entitats socials que ja
hi treballen. L’objectiu és incidir en la prevenció i l’atenció
des d’una perspectiva de foment de l’autonomia personal i de
reducció de riscos vitals.
Millorar l’accessibilitat a l’espai públic, edificis, transport,
productes, serveis i processos de comunicació, a fi de garantir
l’autonomia, la igualtat d’oportunitats i la no-discriminació de
les persones amb diversitat funcional, auditiva, visual i amb
dificultats en la comprensió i la parla. Desplegar el pla posant
èmfasi en totes les activitats de lleure, esdeveniments ciutadans
i activitats culturals.
Adoptar els protocols per millorar l’accessibilitat comunicativa
de Nacions Unides. Oferir assistència tècnica o humana a les
persones amb discapacitat per facilitar-los l'accés a la
informació i als nous sistemes i tecnologies de la comunicació,
tenint en compte les diferents tipologies de discapacitat
Introduir millores socials, laborals i ambientals en el nou
concurs del Servei d’Atenció Domiciliària (SAD), incorporant-hi
l’obligatorietat que les empreses que prestin el servei respectin
les condicions del conveni col·lectiu en la seva contractació.
Propostes educatives innovadores als barris identificats en el
Programa de millora de barris de Barcelona 2016-2020, amb
l’objectiu d’incrementar l’èxit educatiu. L’atenció a la
diversitat és un pilar bàsic de l’oferta educativa, ja que promou
l’actuació inclusiva, incrementa recursos directes i indirectes,
i desenvolupa xarxes d’innovació entre educadors.
Recuperar el lideratge i el protagonisme internacional de
Barcelona com a ciutat pionera en la innovació pedagògica. <posar
atenció especial als col·lectius més vulnerables, amb l'accent en
els programes europeus de garantia juvenil, l’ús de les TIC i
l’alfabetització digital de tota la població i l’atenció
educativa a les minories culturals com el poble gitano.
Dissenyar actuacions per a la transició efectiva dels joves
titulats universitaris al món del treball. Fomentar l’economia
social i sostenible com a model de desenvolupament econòmic entre
els joves universitaris.
Incloure iniciatives artístiques en què les dones tinguin un
paper rellevant o que aportin una perspectiva de gènere en la
programació dels esdeveniments i projectes culturals de la
ciutat. En coordinació amb la comissionada de Cultura i amb les
entitats especialitzades.
Crear una taula intersectorial amb actors de la societat civil i
departaments de l’Ajuntament per definir una estratègia de lluita
contra la feminització de la pobresa, amb mesures en els àmbits
del treball i el sosteniment de la vida, la salut, l’habitatge i
els sistemes d’informació i les dades. Tindrà en compte la veu de
les dones en situació o risc de pobresa.
Nou sistema de recollida i anàlisi de dades de prevalença, àmbits
i formes en què es manifesten les violències masclistes, atenent
a les violències de les quals no es disposa de dades, i que
inclou un mapa d’actius de la ciutat, la revisió del SIAS i
l’enquesta de victimització.
Establir nous criteris per detectar i tractar infants i
adolescents que viuen situacions de violència masclista. Avançar
en el seguiment a mitjà i llarg termini d’infants i adolescents
víctimes de violència masclista per assegurar la seva recuperació
total. Millorar la formació al professorat, monitors de lleure i
altres actors clau per a una millor detecció de les violències.
Reforçar els mecanismes de seguiment des de les escoles, centres
oberts i entitats de lleure.
Revisar les actuals ordenances i altres normatives per definir un
marc normatiu capaç de garantir els drets de les dones que
exerceixen el treball sexual i que facin l'activitat en
condicions sanitàries dignes, amb seguretat i amb autonomia.
Es revisaran les metodologies d’intervenció existents per atendre
les necessitats i la veu de dones diverses en els diferents
àmbits d’intervenció de la política local, es millorarà la
coordinació i intercanvi d’informació entre els serveis d’atenció
a dones i els d’atenció a persones migrades, i es fomentarà la
participació de les entitats de dones que lluiten per l'equitat i
la interculturalitat i es promourà la defensa dels seus drets
laborals.
S'avaluarà el pla LGTBI de ciutat per analitzar quins aspectes de
la Llei 11/2014 s’estan duent a terme actualment, s’analitzarà
jurídicament la transposició de la llei a escala municipal i
s’inclouran en el nou pla LGTBI totes aquelles accions
necessàries per aplicar la llei vigent en la matèria. El pla
LGTBI establirà les línies d’intervenció des de una perspectiva
transversal: impacte en la política migratòria, laboral,
educativa, de gent gran, de participació, etcètera.
Estendre un model intern de gestió i decisió democràtica dels
casals, amb fórmules innovadores de participació. Impulsar una
millor connexió amb la resta dels equipaments públics (en
especial biblioteques, espais culturals, etcètera). Recollir
propostes de persones grans que no fan ús dels casals però que
demanden espais de participació social i cultural. Promoure
activitats i espais diversos que donin resposta a aquestes
demandes.
Nou pla de la gent gran, que aglutinarà les diferents mesures,
projectes i línies d’intervenció en àmbits com ara l’habitatge,
la mobilitat, la construcció de la ciutat, la salut, l’educació
al llarg de la vida, o la participació social i política, entre
altres. L’objectiu és que estigui arrelat als diferents
districtes, de manera que les línies d’actuació prioritàries es
defineixin en funció de les necessitats territorials i la
diversitat de persones grans.
Es definiran les línies d’intervenció fonamentals per assolir una
reducció progressiva de l’atur juvenil i unes millors condicions
laborals dels joves. Es buscarà el consens del conjunt del
consistori i inclourà una planificació a mitjà i llarg termini.
Com a part d’aquest pla s’ampliarà el pressupost dedicat als
plans d’ocupació, que inclourà criteris d’edat i garantirà una
reserva de places per a persones joves.
Incloure en les clàusules socials de contractació de l’Ajuntament
garanties per a un millor accés dels joves.
Obrir espais en els esdeveniments culturals —en especial a les
Festes de la Mercè i de Santa Eulàlia—  per a una gestió directa
dels joves de la ciutat (en formes i programació). Promoure la
presència de joves amb orígens nacionals i culturals diversos.
Definit conjuntament per diferents àrees, regidories i
comissionats, aquest pla ha de fer que el conjunt de l'Ajuntament
defineixi i es comprometi amb els drets dels infants i
adolescents, i que sigui un veritable pilar de la definició del
futur de la ciutat. En el context d’aquest pla es posarà especial
atenció a assegurar que es creïn els mecanismes per assegurar que
els infants i adolescents poden participar en temes com el PAM,
els pressupostos, el model econòmic i de consum, entre altres.
Establir canals de consulta i decisió dels joves a les
instal·lacions esportives de carrer: parcs, rocòdroms, pistes de
skate, etcètera. En coordinació amb Esports, Urbanisme i Espai
Públic.
Impulsar acords, ja siguin de cessió o de venda per sota de preu
de mercat, amb les entitats financeres. En cas de no arribar a
acords, caldrà fer servir els instruments legals que permeten
sancionar els grans propietaris d’habitatge buit.
Fer ús del dret d’adquisició preferent dels habitatges procedents
d’execucions hipotecàries en cas que les entitats vulguin
desfer-se’n, segons estableix el Decret llei 1/2015. La compra
d’aquests habitatges per destinar-los a habitatge social impedeix
que vagin a mans de grans fons d’inversió i garanteix una llar a
les famílies en situació d’exclusió residencial.
Aplicar la normativa d'habitatge com la Llei pel dret a
l’habitatge del 2007, el Decret llei 1/2015, de mesures urgents,
i la Llei 24/2015, contra l’emergència habitacional, per posar fi
a usos antisocials de l’habitatge per part dels grans
propietaris.
Incorporar en la convocatòria 2016 ajuts a la rehabilitació de
l’interior dels habitatges. Ja sigui per fer reformes
relacionades amb l’envelliment dels usuaris com per a millores
d’estalvi energètic.
Promoure l’ús de materials sostenibles en els processos de
rehabilitació i construcció, i bonificar la rehabilitació dels
immobles d’acord amb nivell de rendes per garantir l’accés als
ajuts per part dels qui més ho necessiten.
Conjunt de mesures per millorar la sanitat pública a la ciutat,
facilitar l’accés a l’empadronament i a la targeta sanitària a
tota la població resident, aturar les privatitzacions, posar fi a
la prestació de serveis públics en centres privats lucratius,
augmentar la transparència i la presa de decisió compartida en
els òrgans de decisió sanitària, i prioritzar inversions en el
Pla d'equipaments sanitaris 2016-2023.
Afrontar les desigualtats per raó de territori, gènere, classe
social, origen i orientació sexual en la probabilitat de tenir
bona salut, endegant accions sanitàries i de salut pública, i una
estratègia transversal que defineixi noves accions de totes les
àrees. L’Observatori d'Impactes en Salut i Qualitat de Vida de
les Polítiques Municipals farà el seguiment i avaluarà els
impactes d’aquestes accions.
Estratègia compartida de les institucions i les entitats que
operen en salut mental a la ciutat, per promoure el benestar
emocional de la ciutadania, i donar la millor atenció, suport i
integració a les persones amb problemes de salut mental i les
seves famílies. Es constitueix una taula per a la salut mental,
com a instrument de trobada i participació d’institucions,
proveïdors de serveis, associacions de familiars i malalts, i
persones expertes.
Aposta per ser més actius en els espais on es prenen decisions
clau sobre assistència sanitària en els quals participa
l’Ajuntament,  i exigir transparència.
Estendre el programa a 7 dels 18 barris amb pitjor situació
socioeconòmica i de salut que encara no el tenien, i reforçar-lo
a la resta.  Comporta intervencions per millorar habilitats
parentals i la salut mental, reduir addiccions i solitud, entre
altres, amb col·laboració entre els serveis i les entitats del
barri.
Accions per impulsar el treball cap a objectius de ciutat
compartits amb les organitzacions que treballen per a la
prevenció de determinades patologies i acompanyament d’afectats,
a fi de proporcionar estabilitat a aquestes entitats.
Formar en diversitat sexual i de gènere el personal sanitari;
garantia d'una atenció a persones trans i intersexuals
respectuosa amb els drets fonamentals i no patologitzant;
defensar el dret a la reproducció assistida de les dones
lesbianes i bisexuals,  i incloure la perspectiva LGTBI en els
programes de salut i escola, entre altres.
Reforçar els recursos en els diferents serveis d’assessorament
jurídic i d’informació per facilitar la regularització de les
persones immigrants en situació irregular i evitar la
irregularitat sobrevinguda. Tant al Servei d’Atenció a
Immigrants, Emigrants i Refugiats (SAIER), com al Servei
d’Orientació i Acompanyament per a Persones Immigrades, com en el
suport a la xarxa d’entitats d’acollida.
Facilitar informació a tota la xarxa d’entitats d’acollida perquè
totes les persones que arriben a la ciutat, independentment de la
seva situació jurídica, puguin empadronar-se com a primer pas per
a la seva integració. Vetllar, complint la llei, per mantenir
criteris inclusius en l’empadronament, i potenciar la figura de
l’empadronament sense domicili fix.
Treballar conjuntament amb el Consorci d’Educació de Barcelona
per augmentar l’èxit educatiu dels joves barcelonins d’orígens
culturals diversos, a fi d’augmentar el nombre dels que passen a
l’educació postobligatòria. Reforç dels programes específics com
"Èxit", o crear-ne de nous per aconseguir aquest objectiu. Reduir
la taxa de fracàs escolar dels joves d’origen cultural divers.
Potenciar els espais específics que treballen amb les dones que
inicien un procés de reagrupació familiar, dins del programa
d’acompanyament al reagrupament familiar. Facilitar el procés
d’autonomia i apoderament a les dones i els nois que arriben.
Crear una línia d’acció específica de suport a projectes que
apoderin i visibilitzin els joves d’origen divers a la ciutat.
Aconseguir la igualtat d’oportunitats de les persones gitanes i
la participació de les entitats en el Consell Municipal del Poble
Gitano.
Mapejament d’actors i definició d’objectius per posar en marxa
una estratègia coordinada que respecti la independència de tots
els actors però que pugui ser integral i integrada. Potenciar les
xarxes de ciutats, catalanes i internacionals, de promoció i
monitoratge de drets humans. Facilitar la informació i orientació
ciutadana per a l’exercici dels drets humans.
Anàlisi, classificació i ordenació dels diferents drets
reconeguts i garantits a la ciutat, amb les obligacions que per a
l’administració municipal se’n deriven. Actuacions adreçades a la
prevenció de les vulneracions i dirigides al respecte i la
protecció dels drets; i mesures que s’activen un cop s’ha produït
una vulneració, és a dir, la garantia dels drets. Èmfasi en
aquelles vulneracions produïdes per la mateixa acció o omissió
institucional.
Es donarà suport tècnic i organitzatiu a comunitats religioses
que no es beneficien d’acords amb l’Estat espanyol per garantir
la igualtat en l’exercici del dret a la llibertat religiosa.
Es treballarà per facilitar la relació entre la diversitat de
confessions religioses establertes en la nostra ciutat i
potenciar-ne la inclusió en el teixit associatiu dels diferents
barris de la ciutat.
Analitzar les diferents polítiques municipals de lluita contra
les desigualtats per establir mesures de coherència amb un
especial èmfasi en les persones com a titulars de drets i
víctimes de vulneracions de drets humans. Visibilitzar les causes
que provoquen les vulneracions, amb l’objectiu de revertir-les.
Mesures adreçades a la construcció de ciutadania informada,
crítica i compromesa amb la defensa i la protecció dels drets
humans.
Elaboració del pla que ha de marcar el desplegament de les
polítiques culturals a mitjà i llarg termini. S'elaborarà a
través d'un procés participatiu, tant amb la ciutadania com amb
els diferents sectors, i amb un espai central de treball
constituït per un consell de cultura més transversal i operatiu.
Impulsar acords de col·laboració plurianuals amb entitats,
comunitats i col·lectius, a través de contractes programa que
regulin els continguts i programes, prevegin la coresponsabilitat
en la gestió i es basin en la transparència i les bones
pràctiques.
Fomentar el treball en xarxa i els nous projectes col·laboratius
entre biblioteques, centres cívics, entitats culturals, grans
equipaments museístics o espais de recerca i creació per garantir
la màxima circulació de continguts i pràctiques artístiques.
Fomentar les polítiques de millor accessibilitat al conjunt dels
equipaments i programes culturals de la ciutat (polítiques de
preus i accessibilitat física i comunicativa) per facilitar-ne la
gestió comunitària. A la vegada, dissenyar una programació
regular i estable i apropar propostes innovadores a tots els
barris de la ciutat que tinguin en compte no només l'exhibició,
sinó també els processos de treball, les pràctiques
col·laboratives, la recerca i la creació.
Detectar el conjunt de projectes que fomenten la vinculació de
cultura i educació als diferents territoris de la ciutat. A
partir del coneixement de la seva realitat i potencialitat
definir les accions a desenvolupar per amplificar el seu impacte
en els casos dels que funcionen satisfactòriament; estendre'ls a
aquells territoris o realitats on sigui prioritari per manca de
projectes i gran necessitat; resoldre les mancances detectades i
impulsar noves accions i mesures.
La ciutat té un ampli ventall d’iniciatives, entitats i
col·lectius que treballen per recuperar la memòria històrica. Cal
valorar-les i elaborar conjuntament nous relats de la memòria
històrica de la ciutat, i promoure instruments i programes per a
la gestió i la difusió de la nostra memòria col·lectiva, dels
fons orals i el patrimoni immaterial, per fomentar les visions
plurals i crítiques del passat i seu significat actual.
Crear una programació regular i estable que ofereixi propostes
innovadores a tots els barris de la ciutat, que prevegin no només
l'exhibició, sinó també els processos de treball, les pràctiques
col·laboratives, la recerca i la creació.
Continuar amb l’impuls dels programes que promouen l’hàbit de la
lectura. Paral·lelament, i en el marc de Barcelona, Ciutat
Literària, promoure el treball dels escriptors, epicentre de la
creació literària, així com donar suport a la tasca de
llibreters, editors i traductors. Seguir treballant en la línia
de destacar les biblioteques com a prescriptors culturals, i
impulsar la visibilització del patrimoni literari a l’espai urbà.
Amb El Born Centre Cultural com a eix principal i amb la
participació dels equipaments municipals de memòria i història,
desplegar un conjunt de polítiques públiques de la memòria en el
territori-ciutat, i potenciar la participació ciutadana
organitzada (entitats de recerca local, memorialistes...) amb
l’objectiu de generar una recerca i reflexió crítica sobre la
memòria democràtica contemporània.
Les biblioteques s'han de plantejar el repte i l'oportunitat de
donar resposta a una nova realitat social, tant a escala global
com local i adaptar-se també als nous entorns digitals. Així,
doncs, un cop acabat el Pla de biblioteques (2010), i en el marc
del pla " Biblioteques de Barcelona:10 anys +. Nous reptes, noves
oportunitats ", es farà balanç de les iniciatives fetes durant
2010-2015 i s’identificaran nous objectius per als propers cinc
anys.
Coordinar l'acció internacional que duen a terme els equipaments,
entitats i institucions culturals de la ciutat per donar
visibilitat a la seva tasca i per fomentar l'intercanvi
d'experiències, de patrimoni i de coneixement amb altres ciutats.
Per detectar el conjunt de projectes que fomenten
l'aprenentatge de la pràctica artística i dissenyar un conjunt de
mesures per assegurar la seva extensió i reequilibri al conjunt
de la ciutat, i fomentar una millor relació entre equipaments i
projectes culturals centres educatius de primària i secundària de
cada territori per al foment tant de la creació i la pràctica
artística com de la divulgació cultural.
Impulsar el conjunt de plans i projectes adreçats a la promoció
de l’activitat esportiva de la població, amb actuacions
específiques adreçades a dones, joves i persones amb diversitat
funcional. Promoure els beneficis de l’activitat física i de
caminar. Concretar la política de l’Ajuntament de suport a
l’associacionisme esportiu de la ciutat mitjançant la gestió d’un
pla específic d’actuació.
Generar vies saludables en la població en edat escolar, amb un
ampli ventall d’activitats i programes de complement a l’educació
física curricular. Articular dels mecanismes de suport a les
ofertes d’activitat física i esportiva, en horari no lectiu
mitjançant processos d’homologació de les mateixes activitats i
facilitar-ne l’accés amb una política de subvenció. Tot això es
concreta en el pla "L'escola fa esport a la ciutat" (lectiu) i el
pla "Esport escolar fora d’horari lectiu".
Instrument de planificació bàsic per al seguiment de la xarxa
d’espais esportius públics i privats de la ciutat, amb capacitat
d’avaluació de les característiques i prestacions. Permet
detectar dèficits i ajuda a la presa de decisions en relació amb
la planificació actual i futura de nous espais i equipaments
esportius per a la ciutat, d’acord amb el Pla d’instal·lacions i
equipaments esportius de Catalunya.
Impulsar els plans d’intervenció per a infants i joves en risc
d’exclusió social: "Aprenem esportivament" (adreçat a població en
edat escolar) i "Eines per a la convivència" (dirigit a
adolescents i joves), tots dos inclosos en el programa marc
"Convivim esportivament".
Donar suport a famílies, entitats i agents organitzadors per
facilitar la igualtat d’oportunitats de fer esport a la població
infantil i adolescent en horari no lectiu.
Els esdeveniments entesos com a element de promoció de
l’activitat esportiva, al servei de la ciutadania i de la
promoció de les modalitats esportives que siguin d’interès per a
la ciutadania o les entitats de Barcelona. Mantenir la
participació de Barcelona en l'organització internacional de
l’esport que sigui d’interès en funció de les característiques de
la ciutat.
Dinamitzar i adaptar les zones industrials existents, tenint en
compte que és necessari integrar-les en la perspectiva
metropolitana. Es promouran especialment els processos
industrials vinculats a l’economia verda, tenint en compte
criteris d’ecologia industrial i d’economia circular. Igualment,
es promourà la producció de petita escala —obradors— a la ciutat
en sectors com el disseny, entre d’altres.
Promocionar la presència de comerç a tota la ciutat i
descentralitzar les polítiques comercials, donant suport
especialment aquelles zones amb pitjor salut comercial. El Pla
inclou mesures tant en l’àmbit de la dinamització com
estructurals i formatives, entre d’altres, adaptades a les
diverses realitats de cada barri.
Estudiar i analitzar la renovació dels mercats tant en els seus
vessants comercials i arquitectònics com en seu impacte urbà,
perquè les millores també tenen una gran repercussió en els
barris on hi ha un mercat.
Millorar l’accés dels ciutadans als productes de proximitat,
especialment en els sectors de l’alimentació; estudiar com
millorar la disponibilitat de productes de proximitat i ecològics
als mercats municipals, i crear zones de distribució específiques
per al producte de proximitat i ecològic per afavorir-ne la
disponibilitat per als comerciants minoristes.
L’economia verda i circular com a estratègia de desenvolupament
per millorar la competitivitat i l'atractivitat de les àrees
d'activitat econòmica, per vincular l’activitat industrial de
caràcter tradicional amb les noves tendències en el sector:
ecodisseny i ecoinnovació, simbiosi industrial, racionalització
dels recursos energètics, etcètera.
Programes de suport i activitats específiques per a empreses
innovadores de creació recent dels vivers d’empreses amb atenció
especial a l’economia verda i a l’economia social i cooperativa.
Facilitar una primera acollida a persones dels barris que siguin
possibles emprenedors.
Els ateneus de fabricació —en condició d'espais de creació i
aprenentatge— han d’orientar la innovació tecnològica, de manera
coordinada amb l’impuls de l’economia verda i circular del
conjunt de les polítiques de desenvolupament econòmic, alhora que
s’accentua el retorn social transformador per al seu entorn.
Coconstruir entre actors del territori (associacions de
productors, teixit comercial, empresarial, associatiu, ciutadans,
etcètera) plans integrals de desenvolupament socioeconòmic als
districtes. Cal insistir especialment a arribar a sectors socials
castigats per la crisi econòmica en clau de reequilibri
territorial. Aquests plans han de dibuixar una estratègia
compartida de reforçament i promoció d'emprenedoria, empresa,
comerç, ocupació... així com l'apoderament dels actors i la
ciutadania del territori en la construcció de propostes i
iniciatives de satisfacció de necessitats.
A partir dels organismes i les entitats existents es promouran
actuacions d’enxarxament econòmic exterior, promovent en
particular la indústria i l'economia que tingui aplicacions més
socials, ambientals i sostenibles. Igualment, s’ajudarà a
diversificar l’activitat productiva de la ciutat, a potenciar els
sectors emergents, a millorar els nivells d’atur i la qualitat
del treball, en particular a les empreses petites i mitjanes, i
les que tenen més dificultats d’accés a la dimensió
internacional.
Transformar el marc relacional incidint sobre el comportament de
les empreses, incentivant la dinamització econòmica dels barris
on s’ubiquin i la seva responsabilitat social i ambiental
general.
Mitjançant la vinculació amb universitats i centres de recerca, i
tenint en compte el Consell Assessor d’Universitats de la ciutat,
es promourà el desenvolupament de línies de recerca que facilitin
la transferència tecnològica i social en els principals àmbits
d’interès públic, entre els quals, de manera destacada, l’àmbit
de desenvolupament econòmic, l’economia verda i els subsectors de
l’economia del coneixement.
Mitjançant l’ús de tecnologies i mecanismes existents de
Barcelona Activa, IMI i Fira de Barcelona, així com equipaments
municipals com els ateneus de fabricació, es potenciarà l’ús de
les noves tecnologies de la informació amb èmfasi especial a les
que contribueixin a una economia col·laborativa, es basin en l’ús
de codi obert —programari lliure— i ajudin al desenvolupament de
les iniciatives empresarials locals.
Promoure un acord marc facilitador amb el sistema de finances
ètiques i el cooperativisme de crèdit i desenvolupar una política
fiscal de doble escala: per una banda, mitjançant una fiscalitat
municipal i política tributària que incentivi l'ECSS; i, per
l'altra, exercint la pressió necessària perquè les
administracions d'àmbit superior —Generalitat i Estat—
implementin polítiques fiscals en els seus àmbits de competències
que també incentivin l'ECSS.
Afavorir la creació i el manteniment de grups cooperatius i
altres formes d’intercooperació (com l’economia col·laborativa
transformadora) tot impulsant la implementació, de manera
participada, d’una moneda social i el mercat social a través
d’eines en línia, de fires territorials i sectorials i de la
compra i contractació pública ètica i responsable.Els exemples de
moneda social com els de Bristol, Tolouse o Nantes demostren que
és una manera eficaç de promoure el desenvolupament territorial i
de generar un efecte multiplicador de la riquesa creada a la
ciutat, ja que beneficien el petit i mitjà comerç i la creació
del mercat social.
Desenvolupar un conjunt de projectes emblemàtics que serveixin de
referent de l’ECSS i com a viver de nous projectes, entre els
quals cal destacar Coòpolis, Can Picó i Can Calopa. Aprofitar les
infraestructures institucionals —Barcelona Activa, xarxa
d’equipaments culturals, centres cívics—, per impulsar l’ECSS a
través de la capil·laritat.
Identificar accions clau en el conjunt de les actuacions
municipals que permetin introduir més l’ECSS, dels quals el Pla
de barris, l'Eix Besòs i els plans d’acció comunitària en són
elements centrals.
Facilitar les condicions perquè les iniciatives comunitàries de
cures siguin sostenibles en el temps i puguin treballar en xarxa.
Articular un model partint d’un sistema de recollida de dades
d’usos del temps propi, d’un debat públic sobre la distribució
actual de les càrregues de cura, i de l’objectiu de promoure el
benestar i l’autonomia de les persones, i unes condiciones dignes
en el sector de les cures i l’atenció a la dependència i la
diversitat funcional.
Iniciativa de sol·licitud de revisió del cadastre dels immobles
de la ciutat que ha de ser vigent per al 2017. Col·laborar amb la
gerència del cadastre per aconseguir modificar i aprovar l’OF IBI
a partir dels valors cadastrals nous.
Incorporar les regulacions en matèria de contractació reservada,
criteris d’adjudicació que impulsin l'ocupació de persones
aturades i condicions d’execució que garanteixin mesures contra
l’exclusió social, etcètera. Seguir la normativa europea de
contractació pública, directiva 24/2014, que impulsa la
contractació socialment responsable. Estudiar la incorporació de
clàusules i altres mecanismes a les licitacions públiques que
exigeixin o bonifiquin empreses o productes socialment i
ambientalment més responsables. Definir criteris de seguiment i
indicadors de compliment als contractes públics, amb la
verificació rigorosa de les dades d’impacte en cada contracte.
Crear un òrgan de participació ciutadana en matèria de
contractació pública que sigui un fòrum de debat, de recepció
d’iniciatives ciutadanes i d’interiorització en les polítiques
municipals.
Facilitar informació i eines a les pimes i l'ECSS perquè puguin
participar en els processos de contractació pública electrònica.
Han de ser afavorides en les licitacions públiques dimensionant
adequadament l’estructura de l’objecte contractual amb
configuració de lots, i ponderant adequadament els aspectes
econòmics i de solvència.
Elaborar una anàlisi de totes les externalitzacions existents i
valorar-ne la idoneïtat per mantenir la situació actual o
assumir-ne la internalització. Les externalitzacions tant de
personal com de serveis que efectua el consistori han d’estar
sempre altament justificades i realitzar-se quan és impossible
utilitzar els mitjans propis de l’Administració.
Incorporar noves entitats financeres en les relacions bancàries
de l’Ajuntament, davant l’actual entorn de concentració que està
vivint el sistema financer espanyol. Incorporar cooperatives i
banca ètica en la gestió financera per contribuir a aquesta
diversificació i, alhora, conjuminar-les amb la introducció de
clàusules socials i mediambientals en l’àmbit financer.
Facilitar la comprensió i de les eines del pressupost municipal a
la ciutadania i les entitats mitjançant actuacions formatives.
Augmentar els recursos per a programes que s’adrecin a persones
que es troben en situació d’atur i en risc d’exclusió social,
derivades pels Serveis Socials municipals, amb diferents graus
d’autonomia.