darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Cal establir sistemes de gratuïtat de l’escola bressol, amb
servei de menjador, per a les famílies sense recursos, així com
una modificació dels actuals topalls de renda per tal
d’incrementar els beneficiaris d’ajuts públics, de manera que
s’incrementi  la demanda del servei per part de més  famílies, la
qual haurà de ser adequadament atesa.
Cal promocionar espais de suport familiar que fomentin la relació
entre iguals, l’orientació i la participació comunitària per
superar l’aïllament. Cal vincular-les entre ells i amb la
comunitat. Estem convençuts que la força del grup genera
l’energia per a fer front conjuntament a situacions adverses amb
solucions col•lectives.
Cal promocionar la passarel•la d’oportunitats per a l’autonomia
dels joves i donar suport als models de treball amb empreses per
a la inserció laboral. Cal impulsar accions d’activació, formació
i inserció laboral que, malgrat el context, sabem que
possibiliten al jovent amb menys possibilitats arribar a trobar
una primera feina.
Més inversió pública: clavegueram, cinema Pere IV, neteja,
plagues d’escarabats i serveis públics en general (metro, mercat,
poliesportiu, carrer, aceres).	Publicitar dins el barri
l’existència d’un estudi (mapa d’olors) per trobar l’ origen de
les males olors del Fòrum. Lluitar contra les plagues escarabats
en el barri.
Es proposa més trobades entre diferents comunitats, més trobades
com la del debat . Autoorganització dels veïns/es per a fer
pressió als incívics.	Posar una carpa de mediació enmig del
barri.
Dur a terme la proposta de fer un parc al carrer Joan de Sada. És
una proposta aprovada però que fa anys que està parat. Els veïns
porten esperant-ho molts anys.
Més formació en convivència i interculturalitat.	Afegir línees a
centres cívics pel treball intercultural. Treballar en els casals
de gent gran tema interculturalitat. Fer jornades culturals
dedicades a comunitats concretes i a la interculturalitat.
Ampliar el servei d'escola d'adults.
Cursos de formació i inserció laboral, foment dels bancs dels
temps.	Donar suport a iniciatives que s’estan fent des del pla
comunitari i associacions veïns. Exemple de les parelles
lingüístiques, actes inter-religiosos, comissió de festes.
Incentius positius a la gent i entitats que participin a
jornades. Per exemple, marca de qualitat
Sharing Academy és una plataforma de consum col·laboratiu que
permet a estudiants universitaris trobar i oferir classes
particulars entre companys de la mateixa carrera per millorar els
resultats acadèmics d’ambdues bandes. Posem en contacte
universitaris i graduats que han estudiat una mateixa
assignatura, al mateix grau i a la mateixa universitat
Donar suport a iniciatives que s’estan fent des del pla
comunitari i associacions veïns. Exemple de les parelles
lingüístiques, actes inter-religiosos.	Fomentar l’esport com a
mesura d’integració.
Propongo que me coma los huevos por debajo del culo alguien, sea
quién sea, pues es una filia que me excita sobremanera, por eso
pido vuestro apoyo, para que democraticamente con la fuerza del
pueblo pueda hacer cumplir mi fantasía día sí y día también.
Possar un equipament de skate al parc que hi ha entre el carrer
numància amb anglesola
Fer una campanya de recollida de firmes i concienciació pero la
neteja del barri
Possar equipments esportius lliures con hi hago un camp de
fútbol, al solar de numància.
Actualment la zona s'ha de pacificar degut al gran nombre
d'estudiants que travessen Jordi Girona degut a que els serveis
estan al costat sud. Els cotxes i busos passen a una gran
velocitat amb el perill que suposa a les persones que transiten
Ampliar el centre d’assistència social de Nou Barris. D’una banda
per oferir una cartera de serveis més àmplia i, de l’altra,
reforçar-lo en personal i recursos (en alguns casos no es
cobreixen les baixes o vacances de les treballadores socials,
quedant el servei aturat).
Crear leyes reales  que castiguen duramente  a los maltratadores
d animales .
Els equipaments d'oci per a infants al barri són insuficients. Es
podrien instal·lar més.
Cal revisar el tipus d'arbrat (especialment espècies gramínies
que generen al·lèrgies de primavera) i la seva distribució, així
com la dels espais de joc i oci infantil, de forma que es
garanteixi la seguretat dels infants.
L'enllumenat del carrer Riera Blanca i voltants presenta
deficiències, amb els riscos de seguretat que això comporta. Cal
millorar-lo.
Per tal de pacificar el trànsit i facilitar l´'us de l'espai
públic de les persones amb mobilitat funcional caldria realitzar
un estudi dels carrers del barri que podrien habilitar-se amb
plataforma única.
Es reclama una mobilitat segura, sostenible, neta i còmode pel
Barri del Coll i proximitats. Es reclama les reformes necessàries
per a aconseguir-ho, ja que actualment l’estat, disseny i
deixadesa dels diferents carrers no ho permet. El document
relatiu al projecte serà disponible aquests dies i es presentarà
l'Ajuntament de Districte de Gràcia.
No al cierre de dicha hermandad, la cual hace de todo menos daño
a alguien.
Para que el arte y la cultura de la tauromaquia vuelva a brillar
como antaño en Barcelona y La Monumental vuelva a ser como en su
día fue, el escenario para la tauromaquia más importante del
planeta.
Revisar i millorar els hospitals de Salut Mental de Nou Barris,
així com les unitats polivalents com la que està al costat de
Sant Rafael.
Treballar al Districte de Nou Barris la detecció precoç de
problemes de salut mental infantil implicant els centres
educatius.
Incloure l’especialitat de cardiologia al CUAP de Cotxeres per
tenir un servei de proximitat real (l’alternativa ara és Vall
d’Hebron).
Facilitar el transport d’urgències als centres de referència del
Districte, com per exemple, Sant Andreu. És a dir, revisar els
criteris d’utilització de les ambulàncies per a casos d’urgència.
Millorar els punts d’urgències al districte de Nou Barris, perquè
els veïns siguin atesos millor i més ràpid.
Millorar la mobilitat per arribar als diferents centres sanitaris
de referència del Districte. Revisar les rutes de TMB per accedir
fàcilment als especialistes del CAP de Sant Andreu i millorar la
senyalització de parades adaptades.
Adaptar els horaris i usos dels equipaments a les necessitats de
les persones, incorporant la participació ciutadana en la gestió
dels equipaments i consultant als potencials usuaris les seves
preferències horàries abans de la programació de les activitats.
Crear una figura que faci d’intermediària per posar en contacte
els diferents serveis del barri amb les necessitats de les
persones i les iniciatives comunitàries.
Tenir una visió global i coordinada de la gestió del temps entre
les entitats, barris i Administració.
Anàlisi de les necessitats i demandes i enllaçar-les amb l’oferta
dels equipaments, afavorint-ne una diversificació en l’ús.
Pensar i obrir els equipaments actuals tenint en compte diferents
usos, evitant usos exclusius i creant espais que es poden
utilitzar per a cobrir diferents necessitats en funció del cicle
de vida de les persones: infants, gent gran, ... (per exemple, no
veure una escola només com una escola, sinó com un espai públic).
Obertura de nous espais actualment tancats habitualment al
públic, mitjançant la cooperació público-privada per obrir-los
‘temporalment’, per exemple Can Fargas, Palo Alto, o altres
espais.
Millorar l’accessibilitat als diferents centres sanitaris de
referència del Districte. En el cas del CAP de Chafarinas, les
escales actuals rellisquen i són poc visibles, provocant moltes
caigudes a persones grans. També cal millorar el carrer Molí, per
accedir a la residència, en concret les voreres.
Estendre la xarxa de carril bici separat de la calçada i amb
prioritat sobre el trànsit ‘rodat’
Recuperar l’espai per a les persones i l’ús de les voreres per
als vianants, evitant l’aparcament de motos, la sobreexplotació
de terrasses, el mobiliari urbà, etc.
Restringir el vehicle privat al centre de la ciutat, articulant
espais d’aparcament als accessos de la ciutat i millorant els
serveis de transport públic.
Augmentar les zones verdes a la ciutat, treballant amb plantes
autòctones.
Incentivar l’ús del transport públic, donant alternatives
(park&ride, bus llançadora, ...) de transport eficient.
Connectar els equipaments mitjançant recorreguts segurs amb zones
verdes, espai viari i transport públic, a escala de barri, per
exemple amb els camins escolars, i també a escala de ciutat.
Facilitar l’ús compartit del cotxe, per exemple fent més fàcil
l’ús de peatges que “premien” l’ús compartit (no fer obligatori
el fet de disposar del Teletac).
Fer més fàcil, visible i intuïtiu per a la ciutadania l’accés de
tràmits i recursos municipals a la web de l’Ajuntament.
Accessibilitat horària: donar la possibilitat de dur a terme
tràmits presencials també en horari de tarda.
Elaborar una aplicació mòbil per a la gestió de tràmits
municipals.
Desenvolupar iniciatives que ajudin a disminuir l’escletxa
digital
Dins del PADES, incloure una línia de treball en xarxa que posi
en contacte pacients i entitats. Per exemple pacients que
necessitin llits articulats o mobiliari especial per al domicili,
que puguin contactar amb el Banc Solidari de Material Ortopèdic.
Molt senzilla: Un barri de muntanya, una comunicació horitzontal
poc fluida i una vertical amb moltes, moltes escales impossibles
de pujar per als nostres grans i petits. Cal fer un pla perquè
els nostres veïns puguin connectar-se entre ells, puguin accedir
als transports públics existents i perquè puguin viure per i en
el barri.
Cal accelerar l'acabament de l'adequació del carrer Antoni
Capmany, després dels anys de molèsties que ja han representat
les obres del calaix.
Disposar de màquines expenedores de documentació municipal (p.e.
quiosc de tramitació digital amb atenció personalitzada i punts
informatius) en punts estratègics i en barris allunyats.
Que sigui l’administració qui comprovi, previ autorització, les
dades reclamades en tràmits municipals i que ja poseeix en la
seva base de dades o les d’altres administracions. No fer servir
a les persones per portar els papers.
Disposar d’una carpeta ciutadana centralitzada amb els documents
acreditatius / identificatius (DNI, padró, pagament d’impostos,
...) i que actuï com a BBDD única per a l’administració.
Que les diferents administracions es posin d’acord a l’hora de
gestionar dades i compartir-les. Exemple a nivell local: Padró,
CAP, Escoles, Bicing,  ...
Facilitar la flexibilització horària i l’accés a la reducció de
jornada sense conseqüències i com a demanda habitual per fer-se
càrrec de fills, pares o el necessari (amb jornades de 25 hores,
30 hores,...)
Crec que s'hauria de tornar a posar el doble sentit de circulació
per la verge de Montserrat desde el C/ Cartagena fins al Passeig
Maragall. Els que vivim entre aquest tram, hem de donar una
inmensa volta per anar, per exemple, de la plaça Font Castellana
fins a la plaça del Nen de la rutlla. O com a mínim pel veïns
residents en aquesta zona.
Campanyes de sensibilització per fomentar les mesures de
conciliació de la vida laboral, familiar, personal, de cura i
social.
Aplicar les mesures proposades per fomentar la conciliació dins
el propi Ajuntament, com a exemple de bones pràctiques.
Incloure dins dels plecs de contractació pública clàusules
socials que prioritzin empreses que apliquin mesures de
flexibilització del temps amb els seus treballadors/es.
Mecanismes per afavorir la participació social, avançant els
horaris de les reunions i actes públics organitzats des de
l’Ajuntament, prioritzant horaris compatibles amb la vida
personal i establint i complint les hores d’inici i acabament de
la convocatòria.
Fomentar les mesures de conciliació (coresponsabilitat)
orientades al sexe masculí: Permís de paternitat independent i no
transferible i reduccions de jornada.
Campanyes de sensibilització des de l’Ajuntament per tal de
tendir als horaris europeus: tancament de les botigues més
d’hora, reducció de l‘hora de migdiada, ...
Accions de sensibilització a les empreses per part de
l’Ajuntament: aspectes positius de fomentar el teletreball,
treballar per objectius i/o projectes, reduccions horàries amb
manteniment de sou, ...
Compensacions econòmiques per part de l’Ajuntament per al
desenvolupament de tasques que suposen un estalvi públic, com ara
cures a persones grans o nens
Desincronitzar els horaris, garantint una escala horària que doni
resposta a les diferents necessitats.
Ampliar o canviar els horaris d’oci i de cultura o altres
serveis, per abarcar un major percentatge de la població.
Racionalitzar els horaris dels centres educatius que depenen de
l’Ajuntament.
Identificar i compartir bones pràctiques d’empreses i/o altres
ajuntaments per millorar la gestió dels temps.
Bonificacions i ajudes dirigides a transformar el model productiu
i les jornades de menys de 40 hores.
Mesures de sensibilització per canviar el concepte ‘càrrega
familiar’ per altres conceptes no negatius
Els animals son sers vius amb cor, cervell, i sentiments, son
vulnerables i fidels. Fem una crida a tots aquells que
adquereixen un aninal, sense cap compromis, i  l'animal finalment
es abandonat en qualsevol lloc de la nostra ciutat,  repercutin
en  molts cassos  situacions de perill i sobrepoblació en el cas
de gats. Es important pendre mesures
Les actuals parades del transport públic al tram refolrmat de la
Diagonal són un desastre, petites (estretes), incòmodes, amb els
arbres pel mig, han eliminat també alguna parada i ara estan més
separades. El carril bici és correcte però si es treuen els
cotxes del lateral es pot desplaçar una mica el carril bici per
ampliar les parades.
Proveïr amb estacions bicing tota l'àreea de Zona Universitària
per permetre als estudiants i a les persones que es mouen per la
zona accedir-hi amb bicicleta.
Recolzar la creació de cooperatives de cures i altres economies
cooperatives socials i
solidàries de cures.
Visibilitzar i enxarxar les experiències replicables que donin
valor a les professions feminitzades
L’ajuntament ha de donar suport a les cures compartides
comunitàries
Es constata la necessitat d’autocura, i de comprendre les cures
més enllà de la dependència. Moltes persones no poden assumir el
cost de moltes d’elles i es proposa fer accessibles per part de
l’Ajuntament iniciatives d’autocura
Incorporar mesures d’economia de cures a l’economia productiva de
l’ECSS a través d'incorporar la perspectiva de gènere a la visió,
la missió i l'organització de les empreses.
Revisar els models de proveïment públic enfocant-los des de
l’apodermanent de les persones i la perspectiva de gènere.
Incorporar i reforçar el caràcter transversal de l’ECSS en els
diferents àmbits
d’actuació municipal.
Incorporar i valorar la visió i el treball que es fa des dels
barris en l’impuls de l’ECSS
Realitzar campanyes de difusió que fiquin èmfasi en visibilitzar
dades sobre la
realitat socioeconòmica per arribar a la població en general, més
enllà del sector
social que ja està conscienciat.
Incorporar el treball de sensibilització en consum responsable
amb escoles i agents
de l’educació formal.
Establir vincles i diàlegs per debatre i estendre l’ECSS a
diferents comunitats i
cultures presents a la ciutat de Barcelona.
Crear espais de trobada entre l’Ajuntament i les iniciatives
socials de l’ECSS per
facilitar el diàleg i la interlocució.
Donar suport econòmic a les iniciatives de l’ECSS, tant les més
formals com les més
informals; així com suport per a difusió a tota la ciutadania de
les iniciatives
existents facilitant la visibilització i mapeig de les
iniciatives.
Articular una estructura que faciliti, enforteixi i aposti pel
consum local i de proximitat
Visualitzar les iniciatives d’ECSS existents per tal d’ampliar
les usuàries que opten
per un consum responsable.
Apostar, des de l’Ajuntament, per consumir productes i serveis
que fomentin la
producció local, el consum responsable i l’ECSS.
Facilitar informació a les persones consumidores, especialment
aquelles persones
de col∙lectius més vulnerables, que permeti conèixer des d’un
punt de vista més
conscient el propi consum.
Aprofitar la totalitat de recursos de l’Ajuntament (com per
exemple Barcelona Activa)
per difondre les iniciatives de l’ECSS en diferents sectors
socials i econòmics.
Aplicar un model de contractació pública de serveis i productes
de l’ECSS que faci
créixer l’ECSS des de l’aposta pel consum social i solidari del
mateix Ajuntament; i
fer-ne difusió.
Plantejar objectius i indicadors d’avaluació per potenciar el
creixement productiu
local; per afavorir aquest creixement potenciar que des de
l’ajuntament s’aposti per
un consum local, just i responsable.
Realitzar una estratègia d’aposta per l’ECSS que sigui sostenible
en el temps i que
tingui en compte la complexitat de la transformació de la cultura
socioeconòmica
Aprofitar la xarxa d’escoles públiques per desenvolupar campanyes
de canvi d’hàbits
en el consum cap a hàbits més responsables.
Activar un Pla de Proteccionisme dels mercats artesanals:
controlar llicències i els

productes que es venen.
Espais a Nou Barris: la Ponderosa, camp de cultiu de 3 hectàrees
(barri Vallbona) i Can Ensenya, agroecologia i emergència
alimentària; regeneració de zones verdes rec comtal.
Activar un Pla de Proteccionisme dels mercats artesanals:
controlar llicències i els
productes que es venen.
Fer un cens del comerç i aplicar la llei d’Ús per a equilibrar
els comerços de la zona,
d’aquesta manera evitem que hi hagi molts comerços del mateix
sector i pocs d’altres.
Al carrer Tortosa sense número hi ha l’antiga fàbrica tints i es
proposa
com a possible espai comú per al barri.
Un comerç pot estar obert molt de temps fins que li atorguen la
llicència; el problema
sorgeix quan el comerciant ha de posar-se al dia amb l’impost de
recollida de deixalles,
que sovint no ha contemplat. Seria convenient fer arribar
d’alguna manera aquesta
informació a tots els comerciants quan obren el seu negoci.
Reclamar als Supermercats que hi ha dins els mercats del
districte que deixin fer servir als
clients els seus lavabos, enlloc de que aquests només utilitzin
els del mercat.
Organitzar campanyes conjuntes com: Nadal, Sant Jordi, jornada de
portes obertes per
mostrar locals buits, activitats comercials durant l’any els dies
de més afluència de gent al
barri, comerç al carrer, etc.
Molts consumidors desconeixen quins productes són de temporada i
quins no ja que es
troben durant tot l’any. A banda dels cursos, es poden integrar
les característiques dels
productes (Procedència, temporada, verd/ecològic, etc).
Reconèixer aquells comerços que tenen en compte al·lèrgies, tenen
productes sense
gluten, i que es responsabilitzen dels problemes de salut que
poden causar els productes
que distribueixen.
Donar crèdit a les associacions per a que el gestionin i el
cedeixin als comerços per a
reformes, actualitzacions i rehabilitacions.
Repensar el concepte metodològic que es fa servir actualment per
fer plans comunitaris.
Dibuixar un pla d’acció que inclogui accions que no tinguin marxa
enrere en els
possibles processos futurs d’espais sociocomunitaris, que puguin
tenir un
recolzament legal.
Promoure l’ocupació amb gent aturada del barri. Fer una
contractació responsable i
garantint els drets laborals de les persones.
Barri de torre baró: es proposa que la neteja sigui amb empreses
socials. Poder crear clàusules socials i territorials, amb gent
del barri.
Tenir un suport econòmic per a un portal amb tota la informació
cultural del districte.
Promoure un treball específic contra el malbaratament d’aliments
per part dels negocis i
Supermercats.
Can Girona, té 120 hectàrees i és una antiga granja escola, és
una casa en procés
de repensar.
Aquesta proposta demana un espai concebut per a fer projectes i
activitats culturals, on
també es puguin desenvolupar i treballar projectes. En aquest
moment és una prioritat ja
que actualment al Guinardó no existeix cap equipament versàtil
que pugui acollir
esdeveniments de mitjana afluència. Es remarca la necessitat d’un
espai intergeneraci
Actualment hi ha un dèficit. En el cas dels equipaments
esportius, algunes de les entitats
esportives necessiten espais coberts. Els assistents expressen la
necessitat de construir
noves escoles bressol que siguin de titularitat municipal. Els
assistents consideren que al
districte hi ha una manca molt important d’espais per a les
entitats juv
Dins el projecte de l’auditori tal com s’ha plantejat construir
sota terra aparcaments i
conèixer els resultats d’estudis realitzats per al pàrquing. I
també tenir clar on estan
ubicats altres aparcaments. Des de fa temps veïns i veïnes
reclamen la manca
d’aparcament que hi ha al Districte.
Les  iniciatives dels horts urbans cada vegada augmenten més. La
gent té molt interès i
desitjos per tal de tenir cura dels horts en la ciutat. Aquests
han de ser inclusius i adaptats.
Posen d’exemple d’alguns horts que funcionen a la ciutat (alguns
de titularitat municipal i
altres que han sorgit de l’organització veïnal)
Promoció de nuclis de cooperació al territori, respectant les
dinàmiques pròpies de cadascun, amb el recolzament financer i
l’acompanyament a preprojectes, per exemple, a través de plans
d’ocupació.
Els participants coincideixen en que és indispensable realitzar
una revisió dels usos que
s’estan fent dels equipaments actuals per tal de poder
replantejar-ne la seva funció i
optimitzar-ne l’ús, d’aquesta manera més entitats se’n podrien
beneficiar. Arran d’aquesta
proposta, sorgeix la idea de revisar els models de gestió que
s’estan aplican
Oferir acompanyament a preprojectes a partir d’entitats o
persones referents de l’ECSS que treballin en el territori i
desenvolupin tasques de mentoria.
Celebrar punts de trobada territorials, per fomentar el
coneixement i l’intercanvi. Serien trobades tipus la FESC, o
potser trobades anteriors a aquesta i realitzades en els
territoris, per després anar plegades amb propostes a la FESC.
Reapropiament d’espais municipals en desús als barris perquè
siguin espais de trobada, formació, acompanyament de l’ECSS.
Suprimir aquelles antenes que no son públiques, ja que
constitueixen una contaminació
visual i radiològica.
Educar, al turista o visitant del Turó de la Rovira per a que
compleixi un turisme sostenible
i de respecte amb el medi ambient i amb el veïnat. Conservar els
agents cívics com a
figura que supervisi la cura de l’espai per part dels visitants
al Turó.
Evitar considerar el Turo de la Rovira com un espai Turístic. No
es vol que els canvis o les
millores en l’espai apropin la massificació. Els assistents
coincideixen en la necessitat de
conservar i mantenir el parc per a ús veïnal.
Fer del turó un espai transitable amb vehicle privat únicament
per als veïns i veïnes.
Garantir la recuperació i manteniment del Parc, ja sigui amb
treballadors de Parcs i Jardins
(amb condicions laborals dignes) com mitjançant la participació
veïnal.
Una figura que dinamitzi el comerç amb l’objectiu de crear fluxos
de gent i activitats atractives al territori per la promoció de
l’economia. Proposta vinculada amb l’àrea de Comerç.
Reconeixement de les associacions que promouen les
festes majors i altres festes populars, com a interlocutors
oficials  en matèria de cultura i festes populars i majors en
els barris
Treballar amb els veïns per a que aquestes queixes no es
produeixin. Suport municipal per a aquest objectiu.
del sector (cultura i   festes populars i majors als barris) al
CAB i a l’ICUB.
Proposta vinculada a la demanda d’un mercat de barri  de
productors locals, lligat amb l’eix muntanya.
Facilitar informació a temps en matèria de permisos, recursos i
subvencions. Prioritzar tràmits, permisos, convenis i contractes
plurianuals, donada la repetició anyal de les activitats.
Formació
en tràmits, personal de suport per a formalitzar-los, agilitar-ne
el
procés, suport d'enginyers dels districtes, i resposta efectiva
abans d
Creació de zones peatonals als voltants del mercat. Fer la zona
peatonal els dies de mercat com a mínim per reapropiar-nos de
l’espai.
Realitzar tallers diversos dins dels mercats (de cuina, cultura,
artesania, …) per fer el mercat un espai de trobada i fomentar
les relacions intergeneracionals i multiculturals. On gent gran
pugui oferir coneixements als/les més joves i petits/es.
Ajuda municipal en la difusió, comunicació i publicitat de les
activitats, prioritzant les dels barris
Reconeixement de totes les festes de barri com a patrimoni

cultural de tota la ciutat.
Oferir un espai de recollida per a persones amb manca de recursos
econòmics. Oferir la informació d’on poder fer recollides de
menjar, horaris. Vincular-ho a projectes d’espigoladors/es i
contra el malbaratament alimentari.
Aplicació real i plena de la Llei de Protecció i Foment de la
Cultura Popular i Tradicional i l’Associacionisme Cultural.
Compliment del Pla Municipal de Suport a les Associacions.
Elaborar un mapa festiu dels barris de la ciutat, preveient els

usos de l'espai públic que se'n derivin
Oferir un espai on puguin ser visibles els oficis artesans i
tradicionals i vetllar perquè continuïn en vida i no
desapareguin. Oferir un espai tipus mercat on poder tenir espais
els diferents oficis.
Planta de compostatge al districte lligada a la àrea de recollida
verda
Declaració d’interès cultural de totes les festes amb trajectòria
consolidada en els barris de la ciutat
Eliminar o regular els limitadors de so en els concerts de les
festes majors dels barris.
Estendre els mercats i la fira agrícola de Collserola i el
Llobregat en espais i places dures de la ciutat per apropar els
productes més propers (kilòmetre 0) des d’una lògica de no
confrontació amb els comerços i mercats del territori, promovent
una lògica econòmica col·laborativa.
Donar suport en despeses marginals com el transport i l’etiquetat
Assegurança global col·lectiva, contractada per l'Ajuntament, per
a activitats a la via pública i espais municipals, que comprengui
tots les variants de celebració i aplicable a totes les
associacions, en l'àmbit de les festes majors i als barris
Que les cooperatives de consum siguin una incubadora de noves
cooperatives on es pugui realitzar assessorament i oferir espais
per a nous projectes de cooperatives.
Empreses contractades cal que prestin el mateix servei en
quantitat i qualitat. Valorar que aquests serveis siguin
gestionats
per les associacions.
Cessió d’espais als mercats per a les cooperatives de consum del
barri.
Donar suport des de l’administració (infraestructura) a projectes
d’ocupació arrelats al territori i en sectors vinculats a la
sostenibilitat i la promoció del territori i en empreses
col·laboratives.
Creació d'una fitxa d’avaluació dels serveis, de cara a
millorar-ne
la contractació i la provisió en properes edicions.
Cerca de fórmules comunes per al foment de l’economia al
territori des d’un paradigma del benefici mutu i la cooperació
entre els diferents models de comerç i economia. Desenvolupar els
missatges i estratègies de forma atractiva per afavorir la
implicació de la ciutadania.
Omplir de projectes amb valor el patrimoni públic en desús del
districte (masies, mercat, etc.).
Donar a conèixer la diversitat de riqueses del territori
(arquitectòniques, productes, itineraris) mitjançant rutes a la
xarxa d’equipaments i ciutadania (gent gran, escoles, etc.) per
atreure visitants al districte (comerços, mercats, parc).
Tenir cura de l’aspecte i l’urbanisme característic dels barris
per promoure l’apreciació de la ciutadania del seu entorn i
atreure l’atenció de visitants.
Els infants tenen dret a seguir l'escolarització en el seu barri.
Sol·licitem l'equipament d'Educació Secundària per garantir
l'educació de 0 a 16 anys als barris de muntanya, tal i com es va
aprovar en el Pla de Futur 2010 - 2020 de Vallvidrera, el
Tibidabo i Les Planes. Per una major cohesió social, continuïtat
i coherència educativa.
hay una nueva realidad en transformación,hoy día las bibliotecas
son espacios además de libros y silencios,para las personas  y
espacios de agitación y creación cultural,de lecturas y
estudios,deben ser también más de actividades, conferencias
,exposiciones,clubs de lectura,cuentos
infantiles,informática,reuniones de
autores,literatos,conferencias.
Estudiar i regular els objectes que hi ha a la vorera perquè els
que no siguin
necessaris no interrompi el pas i / o pugui provocar un accident
Delimitar els espais en què no es vol que entrin els gossos.
Adequar la normativa
ajuda a millorar relació entre propietaris i no propietaris de
gossos
Delimitar i marcar les places d’aparcament de discapacitats de
cara a la vorera ja
que les senyalitzacions estan de cara a la calçada i no son
visibles per parts dels
demes usuaris de les voreres
Omplir amb resina els escocells per evitar caigudes, que
s'acumuli brossa o
excrements de gossos. Els forats són perillosos.
al construir una nueva biblioteca hay que pensar en las
características, situaciones culturales y,desigualdades sociales
y de todo tipo del lugar donde se ubicará pensando en las
personas que podrán utilizar la biblioteca,para ayudarlas en su
cultura,conocimiento y enriquecimiento personal,hay una nueva
revolución tecnológica que hay que tener pres
Endurir l’actuació policial per tal de que els ciclistes
respectin les normes de
circulació i no aparquen en las aceres.
Controlar les llicències de les que disposen o no disposen els
negocis del barri
sobre l’ocupació dels espais públics ja que en molts casos ocupen
tota la vorera.
També tenint en compte l’adequació d’horaris que respecten el
descans dels veïns
i veïnes.
Augmentar la il·luminació en aquells espais en els que hi poden
haver zones de
desconfiança o amb antecedents de conflictes
el libro tradicional y el e-book coexistirán durante una
época,pero las bibliotecas y sus órganos de gobierno deberán ser
más democráticos y participativos,tendrán que tomar decisiones
rápidas para afrontar con exito esta transformación de futuro,el
objetivo será el mismo ,hacer llegar  el conocimiento y la
cultura a toda la ciudadania,
Impulsar mesures adequades perquè no hi hagi persones
dormint al carrer i en establiments d'ús públic.
es evidente que los usuarios ya han pedido y conseguido se
abriera una ventana al futuro,como el internet,para nuestras
bibliotecas,pasaremos de tener una red de bibliotecas a una
biblioteca a la red con lo cual nos debemos relacionar y prestar
servicios mutuamente
Millorar la difusió perquè les escoles visiten les exposicions
sobre història del
Districte i recuperarà espais on hagin existit refugis, va passar
tramvia, memòria
barraques, colònia castells, bòbiles, edificis emblemàtics i
passat industrial del
barri.
Retirar la simbologia franquista (plaques de Jou i els Fletxes,
etc.), noms de
carrers, etc.
Col·locar plaques identificatives als edificis emblemàtics del
barri en que se’n
expliqui la seva història.
Es planteja modificar els horaris de neteja de les voreres bé a
la nit o a la tarda. O
es tractaria d’utilitzar camions petits com proposta de millora
de la neteja.
Millorar la senyalització del camp del Barcelona tant per a
visitants com per a
residents habituals.
hay que poner en marcha bibliotecas virtuales para acceder desde
nuestros domicilios,lugares de ocio,entidades,lugares de trabajo,
de servicios,pudiendo sacar el carnet,consultar catálogos de
libros por la red,hacer reserva de libros,la biblioteca virtual
se debe convertir en una gran red social que permitirá socializar
la información yelconocimien
S’han fet afirmacions on la preocupació d’allò que significa no
tenir cura de les
barreres dels arbustos, del manteniment i neteja dels gespes  i
data de poda
adequada d'arbres.
creau una oficina que medie entre empresarios del distrito y las
peticiones de trabajo de la juventud,que le forme
adecuadamente.ampliando los curos de formación ocupacional y de
aprendizaje laboral y cualificacion profesional
Perquè els infants i joves dels barris disposin de més espais de
joc i pistes esportives, seria interessant obrir els patis
escolars fora de l’horari lectiu (tardes i caps de setmana) i que
hi hagués una persona responsable d’obrir i tancar i que vetllés
pel bon ús de les instal·lacions.
Seria interessant que els menjadors escolars estiguessin oberts
tots els dies de la setmana per a tots els alumnes dels centres,
independentment de si fan horari intensiu o partit. D’aquesta
manera.
Especialment en un moment econòmic difícil com l’actual, cal
augmentar els ajuts socials. I les beques menjador faciliten, en
primer lloc, que molts alumnes estiguin correctament alimentats
i, en conseqüència, que millorin el seu rendiment escolar.
“La cultura és l’opció política més revolucionària a llarg
termini“ (Montserrat Roig)
“La cultura no és una activitat del temps lliure; és el que ens
fa lliures tot el temps” (Luisa Etxenike)
Actualment si un alumne vol fer estudis de música no té altre
remei que pagar una escola privada, fet que exclou els alumnes de
famílies amb menys poder adquisitiu.
La incorporació de psicopedagogs que treballin el tema
directament amb tots els alumnes o l’establiment d’alumnes més
grans que facin de “tutors” o “referents” d’alumnes més petits
són mesures que poden ajudar a resoldre el problema o si més no a
augmentar-ne la conscienciació.
Per fomentar l’ús de la bicicleta i afavorir la conscienciació
sobre la necessitat de reduir la contaminació atmosfèrica i
acústica seria interessant que les escoles destinessin un espai
per aparcament de bicicletes i patinets.
Hi ha parts del parc de Montjuïc que tenen una urbanització molt
deficient i que estan mal il·luminades. Això crea inseguretat i,
per tant, que hi hagi gent que deixi d’anar-hi. Caldria
millorar-ne la urbanització, crear més zones de joc i de descans
i il·luminar millor els espais.
Els busos escolars són molt pràctics ja que faciliten que els
nens i nenes vagin segurs a l’escola, fomenten el transport
públic i permeten que els pares i mares estalviïn temps.
Ejecució del pla urbanistic dels Tres Turons i tenir accés
directe en els nostres habitatges del Carrer Tenerife 6-8, ja que
ara no tenim accés directe pels serveis minins com poden ser
ambulancies, bombers etc.
Acondicionament i canvi de les escales de sorra que donen al parc
infantil , ja que és de trànsit constant de gent gran i amb
cotxets i és totalment impossible passar-hi.
Aquestes grans institucions haurien d’esser un motor pel barri,
es tindrien que
implicar en les dinàmiques del barri/districte aportant
dinàmiques de promoció
econòmica i social, en comptes d’envair amb les seves activitats.
Es parlar molt del
Barça i del deteriorament del barri quan hi han partits : invasió
voreres de cotxes i
terrasses,
Les intervencions dels participants han insistit en posar alertes
d’atenció respecte
a la relació del barri amb l’Espai Barça i al seu entorn, així
com tenir cura de
convivència i la seguretat.
Intervencions referides a aquests espais com element important de
referència i de
recuperació de la identitat del barri.
Intervencions referides a aquests espais com element important de
convivència  i
de recuperació de la qualitat de vida del barri.
Els veïns creuen que el barri necessita: Baixar la contaminació
acústica i
atmosfèrica: millorar la freqüència els transport públic,
millorar la comunicació,
posar en marxa la estació L5 (Ernest Lluch). Habitatges pel joves
i les persones
grans, centres dia, escoles bressol.
El carnet de tinença cívica passés a carnet de socialització on
la persona propietària sigues
formada per a poder instruir el seu gos per a que respecti les
normes de convivència. Seria
d’obligatorietat per a nous propietaris.
Crear un cens de gossos mitjançant l’anàlisi del DNA de les
femtes per tal de poder
sancionar als propietaris incívics.
Regar més els espais, instal·lar escocells a les cantonades i
voreres per a que els gossos hi
orinin. Fomentar ús de l’ampolla d’aigua per netejar l’orina dels
gossos i l’ús de la bossa
per recollir les deposicions a través de campanyes de
l’Ajuntament. Incrementar els agents
cívics als espais comuns per tal de fer complir la normativa.
Creació d’un espai d’ús compartit, amb un manteniment higiènic
escrupolós així com de
plantes i arbrat. Consensuar els horaris d’ús entre el veïnat i
els diferents actors per tal
que puguin gaudir de l’espai diferents tipus d’usuaris.
Creació d’una taula de treball política permanent per a que faci
revisió constant de la
ordenança de tinença d’animals.
Fomentar les trobades de convivència entre propietaris i animals
de companyia, persones
que no en tenen, amb agents dinamitzadors, i mes informació de
com poder conviure tots
junts a l'espai públic.
Promoure projectes amb vocació internacional i que visibilitzin
la diversitat dels models culturals a Catalunya.
Visibilitzar i valorar la diversitat i la riquesa que presenta
Barcelona quant a oferta cultural de les dones i des d'una
perspectiva de gènere.
Promoure l'educació a l'art com a eina fonamental de
sensibilització en temes de gènere mitjançant la formació al
personal de equipaments.
Promoure l'educació a l'art com a eina fonamental de
sensibilització en temes de gènere.
Barcelona ha de ser un model de ciutat (co)educadora fomentant
l'educació de gènere i LGTBI a tots els àmbits educatius
Per tal que l'estat deixí d'imposar els noms dels carrers,
proposo que l'ajuntament liberalitzi aquesta competència i passi
a mans de les col·lectivitats de propietaris de cada carrer. Les
quals, pel mètode que elles desitgin, puguin batejar els carrers
com ells prefereixin.
A l’any 2010 es va aprovar en Consell Plenari de Nou Barris, però
manca l’aprovació de l’Ajuntament.
Ampliar al ludoteca.
Crear una biblioteca de joguines (Joguinoteca)
Disposar de centres de dia per a la gent gran, equipaments per a
persones amb discapacitat i els joves.
Establir mecanismes per evitar la desaparició del nostre
patrimoni històric, catalogat o no. Consensuar amb les entitats
de la zona que les afectacions urbanístiques no afectin.
Reprendre la comissió ja creada al 2008 amb totes les entitats
interessades en el patrimoni i la memòria històrica i amb les
entitats veïnes per conèixer interessos comuns.
Disposar de servei d'urgències nocturnes i festius al CAP Bordeta
Magòria i incrementar especialistes.
Fer un cens dels pisos buits pero poder incrementar el número de
pisos de lloguer social.
Per transmetre la memòria històrica hem de protegir, catalogar i
salvaguardar les plaques de carrer antigues. Per exemple: c. de
Platja d’Aro a Trinitat Nova; ptge. del Doctor Pi i Molist al
Turó de la Peira; c. de Valldemossa a Porta; c. dels Amics a
Vilapicina i la Torre Llobeta; i el barri de la Guineueta
complet, amb totes les plaques blaves.
Establir mesures per canviar la imatge negativa que es té sobre
el barri, fins ara vinculada a la percepció que és el barri més
pobre de la ciutat. Valorar la memòria històrica del barri.
Involucrar a les persones a l’atur en les feines que es facin al
barri sobre memòria històrica.
Conservar, protegir i donar ús a tot el complex d’aigües que hi
ha a la Trinitat Nova: Companyia d’aigües; Baix Vallès; Aigua Dos
Rius; i promoure l’obertura del camí d’accés a la carretera de
les aigües.
Activitats organitzades per les biblioteques i amb altres
entitats per fer conèixer el Patrimoni i la Història del
Districte a les persones usuàries.
Desenvolupar amb el centre de recursos pedagògics del Districte
material per als centres educatius, per exemple: itineraris,
jornades i visites a entitats culturals, elaboració de guies
didàctiques, cursos per formar mestres i professorat en la
història del Districte, etc.
Tothom coneix casos, la majoria de lladres estan identificats
però roben amb impunitat. I hem pregunto, de què serveix tanta
Policia i seguretat si no els hi poden fer res? Si no se'ls hi
pot aplicar la llei actual, doncs canviem-la.
Apliquem el sentit comú, si volem una gran ciutat en tots els
sentits de la paraula, fem-la segura, es bàsic.
Hi ha molts veïns i veïnes , grans, petits, velletes i vellets,
mares i pares amb cotxets i gent amb mobilitat reduïda, que
després de pujat tot el carrer Gènova , han de pujar les escales
per accedir els números del 30 cap endevant. Moltes vegades vec
un senyor gran amb parkinson que em fa patir que algun dia caigui
escales avall.
Fomentar nous barems i ràtios més oberts envers l’autoregulació:
que l’administració consideri que qui fa ús del serveis sigui qui
doni com a ciutadà proactiu la valoració dels mateixos.
Contribuir a cercar mecanismes de normalització regulatòria en
l’obtenció d’ingressos més enllà de la figura de l'ocupació
assalariada, cercant solucions híbrides com per exemple en el
cost d’autònoms (on els beneficis socials que normalment s’han
vinculat a un contracte, puguin vincular-se a la persona).
Protegir la figura del “ciutadà productor responsable” com un nou
agent social i econòmic que genera procomú, en vers de situacions
on està penalitzada o il·legalitzada per la pressió de “lobbies”
o grups de pressió professionals.
I altres vies que impedeixen el manteniment, la reparació,
l’ampliació i l’actualització dels dispositius tecnològics (com
per exemple que es produeixin aparells que puguin ser reparats
sense eines especials, amb memòria ampliable i amb un programari
que pugui ser actualitzat lliurement).
Respecte la promoció de la vida social i cívica de les persones
grans, cal ampliar l’oferta educativa de 0 a 3 anys per afavorir
la conciliació familiar de les persones grans
Cal respecte aquells que no volen fer activitats però també cal
incentivar i motivar les persones perquè a vegades senzillament
no saben fer allò que no han fet mai. Cal motivar i incentivar la
realització de coses noves.
Promoure ús de la bicicleta. Més aparcaments de bicis en edificis
públics, escoles,  CAP's; més carrils bicis i més segurs
acompanyat amb educació de circulació vial de bicicletes. Més
punts per bicicletes elèctriques.
Parlar de la gent gran partint de les seves capacitats i
possibilitats i no només de les seves necessitats i mancances.
Fer un relat en positiu.
Incorporar a tota la gent gran a tots els àmbits públics, inclosa
la vida política i administrativa amb la mateixa valoració i
tracte que les persones d’altres generacions. Evitar la
discriminació generacional
Per realitzar activitats de col•laboració professional. D’aquesta
manera s’afavoreix l’envelliment actiu, es promouen les
capacitats i la plasticitat neuronal de les persones grans,
mantenint les pensions que els corresponen, tenint en compte la
quantitat reduïda de les mateixes
Els grans carrers tancar-los en festius més sovint, horaris de
circulació per cotxes, reduir el transport privat. Reducció de
dos carrils a Rambla Guipúscoa, reduint el pas de vehicles i
restringir el transport privat. Millorar la seguretat viària.
Targeta metropolitana per joves i persones sense feina, abaratir
el transport públic.
Respecte una economia més solidària, cal promoure un nou model
d’economia que tingui com a criteri fonamental el bé comú.
Mobilitzar les persones grans i fomentar espais d’aprenentatge i
estimulació
Contribuir a que les persones grans es facin responsables de la
seva pròpia vida, que prenguin decisions i siguin proactius i
proactives
Entendre la mort com a fet vital i eliminar els tabús al voltant
d’aquesta, que socialment es tracti amb naturalitat
Entendre el cicle de vida com a element transversal i utilitzar
els resultats del projecte “Friendly Cities” (ciutats amigables)
Condicions de treball dignes (amb la formació i seguretat
oportuna, sense treball forçós ni treball infantil, respecte de
les jornades legals i salaris dignes, així com llibertat
d'associació sindical), i amb transparència sobre condicions
d'extracció dels minerals emprats per tal que no beneficiï a
grups armats o alimenti guerres.
Promoure lleis per a que els serveis “cloud computing” es basin
en programari lliure, política de privacitat respectuosa i
estàndards oberts, els quals ens permeten, si els fem servir
correctament, recuperar el control sobre les nostres activitats,
les nostres dades i comunicacions (i com i amb qui ens relacionem
i cooperem, amb total llibertat).
Les infraestructures on intervé finançament públic han de ser
obertes, lliures i neutrals, i han d'arribar arreu del territori,
ser desplegades amb criteris de benefici social i territorial,
així com basar-se en l'economia del bé comú. A més, les
existents, independentment de la modalitat de gestió, han de
permetre l’accés d’altres operadores.
Explorar models de sostenibilitat i trajectòries d'escalabilitat
alternatives a les de les "start-ups" o empreses emergents,
aportant recursos a nous projectes empresarials que potenciïn el
model procomú i activin una emprenedoria diferent, d’impacte
social però també en base a allò obert i a relacions laborals
justes.
Activar experiències pilot i visibilitzar el sector de l’economia
col·laborativa procomú per tal de fomentar i atraure capitals
d’impacte i altres mecanismes de finançament alternatiu que el
reforcin.
Col·lateralment, permetre canals i vies per a que en ajuts de
l’Ajuntament o la promoció d’altres convocatòries públiques es
pugui justificar l’aportació a projectes de procomú com costos i
inversions, com a aportacions dineràries o no dineràries
auditables o auditades.
Fer una crida al finançament d'experiències pilot innovadores amb
un model co-finançat ("match-funding") que faci efecte crida de
projectes amb criteris procomuns, combinant el micromecenatge
individual amb l’efecte multiplicador d’un capital llavor que
multipliqui cada aportació ciutadana.
Fomentar, en el cas de monedes socials alternatives o bancs del
temps impulsats des de l’Ajuntament o la ciutat, que les
aportacions personals a projectes d’economia col·laborativa
procomú ajudin al seu accés i tracte diferenciat.
Renda bàsica que no només asseguri condicions de vida digna, sinó
també la possibilitat de contribuir individualment a projectes
del procomú
el carrer rubens es un carrer amb una forta pujada o baixada
segons es miri. quan plou patina i es molt perillos per la gent
gran que hi viu.  hi han retjoles molt desgastades i es perillos
ja que patina sovint, i si esta mullat encara mes. estaria be
cambiar el paviment .
Fiscalitat progressiva i lluita contra el frau fiscal de les
grans corporacions.
Crear una incubadora amb infraestructura física i tecnològica
pensada pel procomú, així com facilitat recursos per a
l’emprenedoria col·lectiva procomú, que a banda de l’impacte
social positiu promogui projectes viables que compleixin amb
criteris d’obertura, reutilització, transparència, etc.
Que contemplin una via alternativa a la d'"start-up" d’economia
col·laborativa privativa o extractiva, per a fomentar
l'escalabilitat del model de producció procomú. Fomentar els
projectes amb una perspectiva sostenible a mitjà termini, que no
sigui el de posicionar-se amb l’únic objectiu de ser adquirits
posteriorment per un gran operador.
Creuers i embarcacions haurien de pagar més impostos (taxes) per
compensar els efectes contaminants i ajudar a la neteja de les
platges. Política de control de les deixalles dels creuers. Més
papereres i cendrers a les platges.
Articular una crida pel suport d’experiències ja existents o
inciatives pilot per a cooperativitzar i repensar en clau local i
procomú serveis existents de l’economia col·laborativa amb un
impacte negatiu o controvertit a la ciutat.
En aquesta zona conflueixen 3 escoles: Heura, Can Carabassa i
Sagrada Família i pateix un volum molt gran de vehicles que es
dirigeixen a la ronda (i al túnel de la rovira) i també de pares
que porten en transport privat als fills a l'escola. Caldria
pacificar aquests 2 carrers per tal de millorar l'aire que
respiren els infants durant moltes hores
Afavorir la creació de recursos d'emprenedoria col·lectiva
procomú i de mediació en conflictes a les experiències que es
desenvolupin en aquest sector (materials divulgatius, formació
específica, eines lliures, intercanvi d’experiències, etc).
Adaptar els serveis d’agents clau com Barcelona Activa perquè
també puguin ser clau per a la promoció i l’acompanyament de
noves iniciatives empresarials procomuns, de manera que
contribueixin a consolidar el model proposat.
Promoure una “Cambra de Comuns” vinculada a la institució pública
seguint experiències internacionals, com espai autogestionat per
trobades obertes, xarxes socials, suport i activitats del
procomu.
Promoure condicions laborals equitatives, justes, no explotadores
i respectuoses amb els temps i les vides de les persones que hi
treballen
Garantir que els projectes d'economia col·laborativa es porten a
terme mesures efectives d'eliminació de la bretxa salarial de
gènere.
Habilitar la gestió mancomunada d’espais de treball i locals
buits per al treball i desenvolupament de projectes de producció
col·laborativa procomú, facilitant la mobilitat, compartició,
conciliació i impuls del sector entre professionals i
interessats.