darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
'- Nom de l'organització o centre educatiu:  Col·lectiu
Eixarcolant amb la col·laboració d'Acidh PAPE
- Descripció de l'actuació: Durant l’any 2022, el Col·lectiu
Eixarcolant ha estat treballant en un projecte amb el SOI d’Acidh
(Associació catalana d’integració i desenvolupament humà). Al SOI
hi tenen un projecte que es diu PAPE, on fan diferents productes
amb paper reciclat (llibretes, punts de llibres…). Vam pensar que
seria una bona idea fer algun producte amb el seu paper reciclar
i les nostres llavors.

Després de posar totes les nostres energies per buscar idees i
possibilitats per portar el projecte a bon port, van sorgir les
Cookies plantables de llavors! Unes galetes de paper reciclat i
llavors, que al posar-les sobre un test i regar-les, donen lloc a
plantes de varietats tradicionals d’hort, ornamentals o plantes
silvestres comestibles.

Les Cookies plantables de llavors són molt interessants pel seu
valor social i ecològic. Ajuden a la inserció laboral i la
integració dels usuaris del SOI d’Acidh, que fan un feina molt
bona, que tan a ells com a nosaltres ens agrada molt.

A nivell ecològic, aquest projecte ajuda a recuperar llavors
de varietats agrícoles tradicionals, de plantes silvestres
comestibles i de varietats ornamentals tradicionals. Ja que les
llavors que porten, són llavors que desde el Col·lectiu
Eixarcolant cutivem i que formen part del Banc de llavors propi
de l’entitat. Per tant, al plantar les cookies, s'està ajudant a
recuperar, revaloritzar i difondre varietats oblidades.

- Calendari execució:
Durant el 2022 s'ha desenvolupat aquest producte, actualment
podeu trobar les cookies a la botiga web d’Eixarcolant

- Pàgina web:

https://eixarcolant.cat/blog/cookies-plantables-de-llavors-un-projecte-solidari-conjunt

Vídeo de presentació del projecte:
https://www.youtube.com/watch?v=xweQE1dUyjE

- Dades de contacte:

llavors@eixarcolant.cat

638345085

Pots trobar-nos a la seu d'Eixarcolant al carrer Major de Jorba,
47.
'- Nom de l'organització o centre educatiu: Escola Maristes Anna
Ravell (Poble-sec)
- Descripció de l'actuació: Al lllarg del curs escolar 21-22 hem
estem duent a terme un procés participatiu que inclou tot
l’alumnat per tal de definir, valorar i millorar la
sostenibilitat de l’escola. Amb aquest projecte hem volgut
potenciar el dret a la participació de l’alumnat, des de P3 fins
a 2n de Batxillerat. També hem volgut prendre consciència sobre
la necessitat de tenir cura del planeta i de nosaltres
mateixos/es a partir de la visió de l’ecologia integral.
- Calendari execució: Setembre 2021-Juny 2022
- Pàgina web:
https://www.annaravell.maristes.cat/proces-participatiu-sobre-sostenibilitat
- Dades de contacte: Ramon Rúbies Bernat
annaravell.dir@maristes.cat
'- Nom de l'organització o centre educatiu:Escola bressol petits

- Descripció de l'actuació: reciclatge. Portem a reciclar des de
l’escola diferents materials i animem a les famílies que ens
portin material a l’escola per contribuir-hi tots
- Calendari execució: durant tot el curs escolar, i en especial
els dimecres que a més a més anem als punt verd
- Pàgina web:
- Dades de contacte: laia.directora@escolabressolpetits.com
'- Nom de l'organització o centre educatiu:  Atenció Primària i de
la Comunitat de Barcelona Ciutat

- Descripció de l'actuació:

Els negatoscopis són uns aparells que durant anys s'han fet
servir als Centres d'Atenció Primària per llegir les
radiografies. Amb l'avenç de la tecnologia aquest procés s'ha
digitalitzat i els aparells s'han convertit en un residu
electrònic pels CAP.

Durant l'any 2022, la Gerència d'Atenció Primària i a la
Comunitat de Barcelona es va posar en contacte amb l'Institut
Municipal d'Educació de Barcelona (IMEB) i amb escoles de la
ciutat per saber si els hi interessava reutilitzar els
negatoscopis per experimentar com a taules de llum.

L'objectiu de la donació era reduir la generació d'un residu
electrònic i allargar la vida útil dels negatoscopis amb
finalitats educatives promovent l'economia circular.

En total, els CAP de l'ICS de Barcelona han donat 113
negatoscopis a centres educatius, 74 d'aquests a 44 escoles
bressols municipals i 39 negatoscopis 14 escoles d'infantil i
primària. Reutilitzant aquests 113 negatoscopis s'ha evitat la
generació de 1000kg de residus electrònics.

Des de la Gerència d'Atenció Primària i a la Comunitat de
Barcelona es vol mantenir aquesta iniciativa i assegurar que els
negatoscopis que es retirin en un futur també es puguin
reutilitzar.

- Calendari execució: Any 2022

- Pàgina web:
https://ics.gencat.cat/ca/lics/responsabilitat-social-corporativa/gestio-ambiental/

- Dades de contacte: Núria Moré Ollé, Tècnica de Medi Ambient.
Àrea d'Infraestructures i Serveis Tècnics
(nmoreo.bcn.ics@gencat.cat)

Nota: Les fotografies que es mostren a les imatges relacionades
corresponen a les escoles bressol municipals següents: EBM Ralet,
EBM Argimon i EBM La Muntanya.
'- Nom de l'organització o centre educatiu: Escola Virolai

- Descripció de l'actuació: Execució d'una part del projecte:
"Cobertes Sostenibles".

Aquest projecte ideat amb l'alumnat de 1r i 2n d'ESO que forma
voluntàriament part del projecte "Virolai Sostenible" té com a
objectius:

* Continuar amb el projecte de millora dels espais exteriors
* Patis
* Hort
* Zones enjardinades/verdes
* Promoure la incorporació de vegetació en les cobertes útils com
terrats o terrasses.
* Instal·lar plaques solars a les cobertes superiors de l'edifici
principal.

Volem presentar l'actuació corresponent al 3r objectiu. Amb
l'alumnat vam investigar com es pot generar energia renovable,
quina disponibilitat teníem a l'escola de poder generar aquest
tipus d'energia i vam estudiar l'impacte de la transició cap a
l'ús d'energies renovables en el nostre dia a dia. Es van generar
idees per pensar com aprofitar espais en desús del nostre edifici
per reduir l'impacte mediambiental que l'Escola estava generant a
la ciutat. D'aquesta manera vam fer una proposta a la Direcció de
l'Escola perquè estudiessin la viabilitat del projecte.

Aquest curs s'ha fet una valoració econòmica i s'ha aprovat la
iniciativa. Les plaques solars s'instal·laran a Setmana Santa
coincidint amb les vacances de l'alumnat. Al llarg del tercer
trimestre es recolliran dades per mesurar el consum elèctric i
els kw produïts amb energies renovables.

Aquest projecte pretén sumar l'Escola Virolai al Compromís 22,
implementant una actuació relacionada sobretot amb l'objectiu 10:
Responsabilitat Planetària, tot incidint en algunes de les línies
d'acció que proposa (acció pel clima, prevenir i gestionar les
conseqüències del canvi climàtic i, molt en concret, caminar cap
a l'autosuficiència energètica.

Aquest projecte no es resumeix només en la instal·lació de
plaques solars, sinó en l'anàlisi d'un problema global, en la
cerca de solucions creatives a escala personal i local tot
entenent la causalitat de les nostres accions, i l'impacte en el
nostre Planeta.

Per l'Escola Virolai, educar en la sostenibilitat i per a la
sostenibilitat és un compromís que es tradueix en accions com
aquesta.

- Calendari execució: Curs 2021-2022 (fonamentació pedagògica,
ideació, proposta, pressupost i aprovació interna del projecte) i
curs 2022-2023 (estudi pedagògic, instal·lació de les plaques i
estudi posterior de la despesa energètica)
- Pàgina web:www.virolai.com 
( https://www.decidim.barcelona/assemblies/consellsostenibilitat/f/5511/proposals/www.virolai.com )


Xarxes Socials: twitter:@EscolaVirolai 
( https://twitter.com/EscolaVirolai ), Instagram:@EscolaVirolai 
( https://www.instagram.com/escolavirolai/ ) i Facebook:@Escola
Virolai ( https://www.facebook.com/EscolaVirolai?locale=ca_ES )

- Dades de contacte:

Escola Virolai, C/Ceuta sn, 08032 Barcelona tlf: 932846343
correu: virolai@virolai.com

Directora i responsable de sostenibilitat: Sandra Entrena Ortega
(sentrena@virolai.com)
'- Nom de l'organització o centre educatiu:

Oficina de Seguretat, Salut i Medi Ambient (OSSMA) - Universitat
de Barcelona

- Descripció de l'actuació:

La Universitat de Barcelona (en endavant UB), amb una comunitat
universitària de prop de 70.000 persones entre personal docent i
investigador (PDI), personal d’administració i serveis (PAS), i
alumnat, és un gran generador de mobilitat, principalment per
accedir diàriament als centres de treball o estudi, però també en
desplaçaments per motius de feina al llarg de la jornada laboral
per a les persones treballadores.

D’acord amb l’enquesta de mobilitat realitzada l’any 2022,
gairebé un 16% de les persones enquestades va manifestar que
realitza, durant la jornada lectiva o laboral, desplaçaments fora
del centre de la UB on treballa o estudia com a part de la feina
o els estudis. Entre el PDI, aquest percentatge s’incrementa fins
al 26%.

Tot i que l’impacte ambiental associat a aquests desplaçaments
sigui limitat (unes 270 tones de CO2 equivalent) i molt inferior
al de la mobilitat des del lloc de residència fins als centres de
treball o estudi, és necessari implantar mesures per reduir-ne
les emissions i el consum d’energia associats.

En aquesta línia, des de l’Oficina de Seguretat, Salut i Medi
Ambient (OSSMA) hem dissenyat el projecte «flota UBici», que posa
a disposició dels departaments, seccions departamentals i unitats
administratives fins a 20 bicicletes per utilitzar-les com
a mitjà de transport per a desplaçaments per motius de feina
(reunions, visites, etc.), amb un ús compartit entre el personal
que les vulgui utilitzar.

Les bicicletes són plegables, estan equipades amb accessoris de
seguretat (casc cadenat, element reflectant), i se’ls fa un
manteniment periòdic. Les bicicletes es troben incloses en
l’assegurança general de la UB, amb les cobertures bàsiques de
responsabilitat civil, sempre que s’utilitzin per motius de
feina.

El projecte opta per la reutilització. Per això, els vehicles
procedeixen d’una flota de bicicletes plegables que, durant uns
anys, s’han estat fent servir per a pràctiques de camp de
l’assignatura Ecologia Evolutiva del grau de Biologia, coordinada
pel Dr. Joan Lluís Pretus de la Secció d’Ecologia de la Facultat
de Biologia.

La Facultat de Biologia ha cedit les bicicletes per a un nou ús.
El projecte es coordina des de l’OSSMA, i amb el finançament
assignat pel Vicerectorat d’Igualtat i Gènere, s’han posat a punt
per mantenir-les en activitat a la Universitat de Barcelona amb
aquesta iniciativa.

La posada a punt de les bicicletes l’ha fet Biciclot, entitat amb
experiència en la promoció de la bicicleta i en la recuperació i
posada a punt de bicicletes de segona mà, que també s’encarregarà
del manteniment periòdic per garantir que puguin continuar
circulant de manera segura.

Comptant que cada bicicleta tingui entre 5 i 10 usuaris
potencials, aquesta actuació preveu incidir en els desplaçaments
realitzats per entre 100 i 200 persones.

- Calendari execució:

Les bicicletes s’han distribuït al llarg de l’any 2022, en dues
fases, al març i a l'octubre.

- Pàgina web: https://www.ub.edu/ossma/tag/flota-ubici

- Dades de contacte: ossma@ub.edu
'- Nom de l'organització o centre educatiu: Associació NOVACT

- Descripció de l'actuació: El REC  ( https://rec.barcelona/ )(Ɍ
– Recurs Econòmic Ciutadà) és la moneda ciutadana de Barcelona.
És un sistema d’intercanvi ciutadà complementari i paritari a
l’euro, que permet fer transaccions entre les persones, les
entitats i els comerços que l’accepten. La moneda és
exclusivament digital i es pot fer servir de l’aplicació mòbil
disponible a Google Play i Apple Store. El seu ús afavoreix el
comerç de proximitat i reverteix els beneficis a la comunitat.
L’associació NOVACT ( https://novact.org/ )és l’entitat promotora
i gestora de la moneda.

El REC va començar a circular en el marc del projecte B-MINCOME,
un projecte pilot de lluita contra la pobresa i l'exclusió social
a 10 barris de l’Eix Besòs de Barcelona. Des de setembre de 2018
fins a octubre de 2019, unes 500 famílies que vivien en un
d’aquests 10 barris, van rebre un ajut mensual en recs,
canalitzat per l’Ajuntament de Barcelona, que només es podia fer
servir en petits comerços de barri que l’acceptaven. A més, els
comerciants que acceptaven pagaments en recs, podien fer-los
servir de nou i seguir fent que els recs circulessin dintre dels
barris. Aquest projecte va tenir un impacte molt positiu en la
zona, no només a nivell econòmic sinó també en l'enfortiment de
les relacions veïnals.

En el darrer any hem desenvolupat noves funcionalitats per
intentar que el REC esdevingui una eina per promoure el comerç
sostenible! Hem creat l'apartat “Participa” dintre de l’app, que
conté un sistema de reptes setmanals que, si se superen, permeten
rebre consells sobre com fer un consum més sostenible!

- Calendari execució: A partir de l'abril i fins a finals d'any,
engegarem una campanya per premiar les compres als comerços del
REC. Cada vegada que se superi un repte, rebràs RECS per seguir
comprant al barri!

- Pàgina web: https://rec.barcelona/

- Dades de contacte: info@rec.barcelona
'- Frederic Mistral-Tècnic Eulàlia
- "Mobilitza't per la selva": és una campanya de reutilització i
reciclatge de mòbils i tauletes electròniques que llança
l'Institut Jane Godall des del programa d'educació ambiental
Arrels i Brots.

Portant els mòbils i tauletes en desús que tenim a casa
aconseguim:

* reutilitzar terminals i reduir la insostenible demanda del
coltan i altres components.
* reciclar elements útils i disposar adequadament dels materials
tòxics, evitant la contaminació del medi.
* recaptar fons pels programes d'educació, conservació i
desenvolupament a l'Àfrica i el centre de Recuperació de
Ximpanzés de Tchimpounga(Congo), espècie en perill d'extinció.

Amb l'ajut de tots els nens de l'escola vam aconseguir apadrinar
3 ximpanzés(cada 30 mòbils enviats pots apadrinar un ximpanzé de
franc durant un any).

- Calendari execució: tercer trimestre
- Dades de contacte: imoreno@fundaciocollserola.cat
'- Frederic Mistral-Tècnic Eulàlia
- Aquest projecte consisteix en la recollida a l'escola, de taps
de plàstic, perquè la Fundació Catalana per a la Paràlisi
Cerebral, amb els diners que obtingui de la seva venda, pugui
pagar la benzina de les furgonetes que porten als nens i joves
afectats a practicar esport, tant a poliesportius com a la
muntanya o d'altres espais naturals.

Què aconseguim?

* el transport porta a porta
* l'accés al lleure, a l'esport
* socialització

Els nens i nenes d'Infantil 5 anys, van crear uns pòsters que van
repartir a tota l'escola per impulsar la difusió del projecte,
que ja fa uns anys que el fem.

- Calendari execució: Tot el curs
- Dades de contacte:imoreno@fundacocollserola.cat
'- Frederic Mistral-Tècnic Eulàlia
- Complementar les ABPS de Kosmos que ja feien els alumnes amb
propostes de Sostenibilitat, per dur a terme un aprenentatge
integrat dintre del currículum(algunes d'elles són aquestes):

* Contes per salvar el planeta amb el tema dels Planetes a
Infantil
* Contes per estalviar aigua i energia amb el tema dels Planetes
a Infantil.
* Parlar de la fauna autòctona i posar casetes pels ocells al
pati d'Infantil amb el tema dels animals del bosc.
* !r de Primària: elaboració de joguines amb material reciclat.
* 2n de Primària: Els transports sostenibles(dintre del tema dels
transports)
* 3r de Primària: Consells per estalviar aigua i participació a
la Marató per l'emergència climàtica dintre del tema de L'aigua.
* 4rt de Primària: Construir un habitatge sostenible dintre del
projecte: "Rehabilitació d'una casa per a que sigui més
accessible i sostenible"
* 5è de Primària: visita a l'hotel d'insectes de l'escola dintre
del tema de Kosmos: Els invertebrats
* 6è de Primària: experiments de canvi climàtic dintre del tema
Experiments científics
Tot el curs

imoreno@fundaciocollserola.cat
'- Escola Frederic Mistral-Tècnic Eulàlia
- Els nens i nenes d'Infantil han intentat reduir els residus de
l'escola fent compost. Han recollit les restes orgàniques dels
berenars i de l'enciam del menjador, i han elaborat compost per
enriquir la terra dels horts d'Infantil i els parterres de
plantes de Cicle Mitja.
- Calendari execució: Tot el curs.
- Dades de contacte: imoreno@fundaciocollserola.cat
'- Nom de l'organització o centre educatiu: L'Apòstrof, SCCL
- Descripció de l'actuació:

Durant l'any 2022, des de l'Apòstrof hem seguit amb el repte que
implica haver-nos constituit com a comunitat en transició.

Per tal de contextualitzar d'on sorgeix aquesta iniciativa,
caldria remuntar-nos a finals de 2020, quan l’Apòstrof va decidir
emprendre un camí cap a la transició ecosocial. Es tracta d'un
paradigma que aborda la problemàtica de la situació d’emergència
climàtica i ecològica i per això, vam decidir donar suport dins
de la cooperativa a les iniciatives individuals i col·lectives
que els ajudin a decréixer i educar-se per aprendre a viure en
millors condicions, sense saquejar el planeta i de manera digna.

D’aquesta lluita en va sortir un decàleg amb deu punts que s'han
convertit en una peça comunicativa 
( https://apostrof.coop/viure-mes-sotenible-transicio/ ) perquè
altres entitats de l’economia social i solidària puguin
inspirar-se en aquesta pràctica, i ajudar així a multiplicar
l’impacte per formar part de la comunitat cooperativa en
transició.

Així doncs, per continuar evolucionant i creixent com a
comunitat, durant l'any 2022 hem realitzat diverses accions com
ara una sessió formativa per tal de ser més eficients
energèticament així com hem comptat amb l'acompanyament per part
d'Espai Ambiental, que ens ha permès aprofundir sobre el procés
realitzat fins al moment i enfocar noves accions futures.

Algunes de les idees i accions que han sorgit en aquests espais
de trobada han estat:

* Reflexionar sobre aquelles temàtiques relacionades amb la
transició ecosocial que ens generen inquietud.
* Escollir algunes d'aquestes temàtiques i aprofitar-les
per passar d'accions individuals a d'altres més col·lectives on
puguem implicar a una comunitat més gran, com ara la creació d'un
grup d'intercanvi.
* Continuar promovent activitats i generant aprenentatges que ens
ajudin a ser més sostenibles: seguir tenint cura de l'hort de la
cooperativa a través de jornades de treball i realitzar
formacions sobre habilitats útils com ara petites reparacions
domèstiques, costura, cuina d'aprofitament...
* Autoavaluar els compromisos individuals de l'any anterior
relacionats amb fer canvis cap a la sostenibilitat en aspectes
com: el consum de carn, la cosmètica i higiene natural, mesures
d’ecoeficiència energètica, reutilització, etc.

- Calendari execució: de gener a desembre del 2022
- Pàgina web: www.apostrof.coop ( https://www.apostrof.coop/ )
- Dades de contacte: info@apostrof.coop
Descripció:
Executar una bateria de mesures que situïn l’Ajuntament com un
exemple per seguir en reducció del consum energètic. Els canvis
passen per la reducció del consum en equipaments públics com les
escoles, la sensibilització a treballadors/es i usuaris/àries, la
generació d’energia en edifi cis i espais públics i les millores
d’eficiència.

Justificació:
L'Ajuntament té marge per actuar en els edifi cis i espais
públics que gestiona. També és un referent per a la ciutadania i
les seves decisions tenen més visibilitat. Per tot això, les
millores en el funcionament de la institució tenen un impacte
positiu com a motor de canvi. A més, les millores tecnològiques
permeten reduir el consum sense perdre qualitat de vida.

Accions:

* Repensar la il·luminació de la ciutat per fer-la més eficient.
Canviar bombetes, revisar que la vegetació no creï espais foscos
i deixar d’il·luminar espais que no siguin necessaris. Tancar els
llums dels equipaments a les nits.
* Formar i informar a treballadors/es i usuaris/àries
d’equipaments públics sobre el consum responsable.
* Prendre mesures per a la reducció efectiva del consum energètic
de l’Ajuntament com ara revisar la climatització o incorporar
sensors d’encesa de llums automàtica. Demostrar aquesta reducció
en auditories.
* En els edificis que tinguin plaques solars, facilitar
informació sobre la producció d’origen renovable de forma
entenedora (en pantalles, etcètera).
Descripció:
Crear un únic punt administratiu per gestionar els tràmits
necessaris per fer la transició energètica als habitatges.
Simplificar l’estructura de tràmits i la difusió de la
informació. Aquesta oficina ha de donar suport tècnic a
particulars, comunitats veïnals i administracions de finques per
millorar o canviar les instal·lacions.

Justificació:
Facilitar els tràmits administratius pot impulsar la transició
energètica. Actualment, aquests tràmits són poc àgils i molt
lents. El llenguatge tècnic administratiu és poc comprensible per
a la ciutadania, i moltes subvencions actives no es demanen per
la dificultat de la sol·licitud i per desconeixement. La proposta
pretén que l’Ajuntament sigui més proactiu en vetllar per la
transició energètica.

Accions:

* Crear una finestreta única de cara a la ciutadania pels tràmits
de transició energètica.
* Crear, en l’organigrama intern de l’Ajuntament, oficines
pluridisciplinàries de transició energètica a cada districte.
Aquests equips tècnics han d’intervenir i assessorar les
comunitats veïnals a través de la finestreta única, així com
informar-les directament dels ajuts i subvencions disponibles. A
curt termini, millorar la visibilitat i eficiència dels Punts
d’Assessorament Energètic (PAES).
* Oferir estudis tècnics municipals al veïnat per proposar
millores d’eficiència als habitatges i informar-lo de la
capacitat tècnica de creació d’energia dels edificis.
* Crear un equip de control, informació i seguiment del canvi de
model energètic per barris.
* Incentivar les accions d’eficiència energètica als edificis
privats. Oferir un assessorament global, en aspectes com la
instal·lació de plaques fotovoltaiques a les cobertes, les
millores d’aïllament, la reutilització d’aigües o l’efi ciència
dels electrodomèstics.
* Facilitar l’accés al finançament per als projectes de transició
energètica. Bonificar part de les despeses d’aquests projectes.
* Impulsar una campanya creativa efectiva sobre els ajuts per a
la transició energètica que arribi a tothom. Simplificar el
llenguatge de les comunicacions de l’Ajuntament cap a la
ciutadania.
Descripció:
Donar a conèixer les comunitats energètiques a través del teixit
associatiu de la ciutat per arribar a la ciutadania. Empoderar
les diferents organitzacions i entitats de Barcelona
-associacions de famílies d’escoles, clubs esportius, grups
veïnals...- perquè puguin crear les seves comunitats
energètiques.

Justificació:
Les comunitats energètiques són una eina clau per a la transició
energètica, però són desconegudes per la ciutadania. Alhora, el
teixit associatiu de la ciutat és molt fort, està format per
persones compromeses i té relacions establertes amb l’Ajuntament.
Aquesta proposta busca aprofitar aquest teixit existent per
impulsar les comunitats energètiques. Els missatges sobre
transició energètica que facin les entitats seran vistos per la
ciutadania com a més pròxims i personalitzats.

Accions:

* Organitzar reunions amb les associacions per explicar què és,
com es fa, quins tipus n'hi ha i quins avantatges té una
comunitat energètica. Difondre-ho a través de materials i
conferències.
* Signar convenis de col·laboració amb administradors de finques
(API), distribuïdores d’energia i empreses instal·ladores per tal
que informin i acompanyin la creació de comunitats energètiques.
* Assessorar les comunitats veïnals per millorar l’eficiència
energètica i convidar a l’autoconsum fotovoltaic del seu edifici.
* Fer estudis previs per les entitats interessades sobre la
viabilitat de la seva comunitat energètica.
* Difondre les comunitats energètiques en l'àmbit de districte i
de ciutats, tot enfortint les xarxes ja existents.
Descripció:
Crear la normativa necessària per regular i fomentar les
comunitats energètiques i facilitar a la ciutadania tot el que
calgui per constituir-les.

Justificació:
Les comunitats energètiques impliquen l’autogeneració d’energia
per mitjans no contaminants, i la seva creació contribueix a la
lluita contra el canvi climàtic. A més, les comunitats
energètiques generen apoderament, satisfacció i seguretat
energètica a la ciutadania.

Accions:

* Desenvolupar la normativa necessària i, en els àmbits que no
són competència municipal, exigir-ne el seu desenvolupament a les
altres administracions. Pressionar l'Estat des de l’Ajuntament
perquè s'aprovi la llei de comunitats energètiques abans que
acabi el 2023.
* Crear comunitats energètiques vinculades a edificis públics,
com ara escoles, que donin l’excedent de l’energia renovable que
produeixi al seu entorn.
* Crear un equip tècnic municipal expert en la legislació i els
tràmits necessaris per fer comunitats energètiques que entri en
contacte amb el teixit associatiu de la ciutat.
Descripció:
Construir estructures emblemàtiques amb valor cultural i artístic
per fer visible la necessitat de la transició energètica i fer ús
d'esdeveniments de renom amb gran participació ciutadana per fer
sensibilització activa.

Justificació:
La sensibilització de la ciutadania és necessària per fer la
transició d’una cultura basada en el consum d’energia i recursos
a una cultura amb consciència ecològica. Es pot aprofi tar la
gran quantitat d’espai horitzontal i vertical disponible a places
i parcs per a la instal·lació de plaques fotovoltaiques amb
aquest enfocament cultural.

Accions:

* Aprofitar els grans esdeveniments de ciutat (Sónar, Primavera
Sound...) per a l'autogeneració d’energia a través d’elements
participatius com bicicletes estàtiques.
* Organitzar un concurs públic per a la construcció d’un mínim de
15 estructures fotovoltaiques amb valor artístic o arquitectònic
en espais oberts de la ciutat durant la legislatura 2023-2027.
* Crear esdeveniments lúdics de sensibilització adreçats al
públic infantil i familiar.
* Aprofitar l’espai públic (les places i parcs de la ciutat) per
generar energia renovable amb plaques fotovoltaiques.
* Incorporar bicicletes estàtiques generadores d’energia als
centres esportius i parcs municipals.
Descripció:
Nou sistema tarifari de l’electricitat per fomentar una reducció
del consum energètic i alhora combatre la pobresa energètica. El
sistema ha de garantir un mínim vital de consum energètic per
cobrir les necessitats bàsiques que estigui bonificat, i alhora
impulsar la reducció del consum energètic excessiu en habitatges
i comerços de la ciutat.

Justificació:
Hi ha una gran desigualtat en el consum energètic i una part
important de la població pateix pobresa energètica. Aquesta
proposta permet un repartiment més equitatiu de l’energia i
reduir el consum energètic a la ciutat. Ja existeix un model
tarifari similar en el consum d’aigua.

Accions:

* Estudiar les complexitats en la necessitat d’electricitat i
definir un Mínim Vital de Consum Energètic (MVCE) en funció
d’aquestes. Aplicar el MVCE com a referència del sistema de preus
en totes les factures, no només les de famílies vulnerables.
* Definir una tarifació de l’electricitat en funció del consum:
es bonifica el MVCE i es penalitza de manera exponencial
superar-lo, però tenint en compte les complexitats de la
necessitat de consum elèctric. Per exemple, no valorar igual la
factura d’un pis ben aïllat on viu una persona que la d’un pis
mal aïllat on viuen quatre persones.
* Garantir que tothom pugui consumir aquest mínim amb un paquet
d’ajudes. Finançar el paquet d’ajudes amb els ingressos derivats
de la tarifació.
* Donar incentius econòmics a les famílies que demostrin la
reducció del consum a casa seva.
* Apagar obligatòriament els llums dels comerços, aparadors
inclosos, quan estiguin tancats.
* Reduir el malbaratament energètic en espais d’oficines.
* Subvencionar les instal·lacions d’automatismes a les botigues
de la ciutat.
* Facilitar eines de mesurament del consum energètic individual i
crear campanyes de comunicació i als mitjans de comunicació
digitals per incentivar la reducció del consum energètic.
Descripció:
Crear un hub o pol d’empreses especialitzades en tecnologies de
reducció del consum energètic i de transició energètica, de
manera que a Barcelona es desenvolupin projectes d’R+D de
tecnologies que redueixin el consum energètic.

Justificació:
En el dia a dia i als espais domèstics no hi ha recursos
innovadors i eficients per reduir el consum d’energia i els seus
impactes. D’altra banda, les tecnologies que tenim a l’abast
consumeixen en excés, i l’ús que fan de l’energia és elevat. Per
tant, calen noves tecnologies i recursos per poder fer front a la
crisi energètica. Barcelona és una ciutat referent on moltes
empreses voldrien formar part d’aquesta innovació, actualment no
existeix una infraestructura semblant.

Accions:

* Obrir una convocatòria de projectes d’R+D per potenciar i
motivar la innovació en la reducció del consum energètic.
* Afavorir sinergies entre universitats, empreses i institucions
per crear un cercle virtuós en aquest àmbit
* Dedicar una part dels ingressos fiscals provinents d’aquestes
empreses a fer convocatòries d’ajudes competitives on implementar
i desenvolupar els seus productes
* Celebrar un fòrum anual obert a la ciutadania per compartir els
projectes desenvolupats al hub amb l’objectiu de fomentar
l’intercanvi entre empreses, universitats, ciutadania i
institucions
* Cedir espais de treball de Barcelona Activa per facilitar
l’emprenedoria en aquest sector
* Signar convenis amb grans empreses perquè posin al mercat els
productes que es desenvolupen al hub.
Descripció:
Incentivar econòmicament la substitució d’electrodomèstics poc
eficients, un cop la seva vida útil hagi acabat, per altres
aparells més eficients. Bonificar el preu a aquelles famílies que
tinguin una renda baixa. Reciclar els electrodomèstics
substituïts.

Justificació:
Actualment, els productes més eficients energèticament són més
cars i de gran format. Només són accessibles per aquelles
persones amb més recursos econòmics. Això provoca que les
famílies consumeixin més energia i, per tant, tinguin una despesa
econòmica més elevada.

Accions:

* Bonificar la substitució d’electrodomèstics antics poc
eficients per altres aparells més eficients, sempre que hagi
acabat la seva vida útil.
* Garantir el reciclatge dels electrodomèstics entregats.
* Ampliar l'oferta d’aparells electrònics amb eficiència
energètica.
* Crear campanyes informatives per visibilitzar i incentivar la
reducció del consum energètic domèstic.
Descripció:
Allargar el cicle de vida i assegurar el reciclatge de les
instal·lacions de producció d’energia renovable, com les plaques
fotovoltaiques o les plaques solars tèrmiques.

Justificació:
Hi ha escassetat de matèries primeres per a la producció
d’instal·lacions d’energia renovable. Per afavorir la transició
energètica, cal aprofi tar tots els materials.

Accions:

* Fer inspeccions i manteniment periòdic de les instal·lacions de
producció energètica a càrrec de les empreses i particulars
propietàries.
* Monitoritzar el cicle de vida de les instal·lacions per
minimitzar els impactes socials i ecològics que generen.
* Etiquetar els materials de construcció de les instal·lacions
segons on, com i en quines condicions es produeixen.
* Crear un circuit de reciclatge i mineria urbana dels materials
de les instal·lacions d’energia renovable.
Descripció:
Limitar el preu del lloguer segons les condicions d’eficiència
energètica de l’habitatge i introduir criteris més estrictes als
indicadors del certificat energètic.

Justificació:
Actualment, les persones que viuen de lloguer no poden incidir en
les rehabilitacions dels habitatges. Limitar el preu del lloguer
segons l'eficiència energètica és una bona manera de pressionar
la propietat per realitzar rehabilitacions. També es garanteix
que les persones llogateres no es vegin perjudicades quan la
propietat no incorpora els canvis necessaris per tenir un
habitatge eficient.

Accions:

* Revisar els indicadors del certificat energètic dels
habitatges. Incorporar l’aïllament de tancaments i envans, la
producció de l’energia d’autoconsum, la reutilització d’aigües
pluvials i aigües del consum domèstic, la instal·lació elèctrica
i l’eficiència dels electrodomèstics com a criteris.
* Obligar tots els habitatges a tenir un certificat energètic
actualitzat, no només els habitatges que estiguin en procés de
compravenda.
* Abaixar el preu del lloguer de l’habitatge en funció del nivell
del certificat d'eficiència energètica. Mantenir un topall màxim
de preu independentment del certificat.
* Canviar les ordenances de construcció per potenciar els
materials sostenibles com la fusta, la implementació de plaques
solars, els sistemes automàtics d’estalvi energètic,
l’arquitectura passiva o l’aerotèrmia. Limitar els permisos de
construcció de piscines.
Descripció:
Prioritzar i promoure l’ús de transports compartits amb
l’objectiu de reduir el consum de materials i d’energia. Impulsar
especialment les cooperatives de mobilitat ciutadana on es pot
compartir vehicle.

Justificació:
El cotxe és el sistema de transport menys eficient i la densitat
de vehicles privats a Barcelona provoca alts nivells de
contaminació a l’aire que generen problemes de salut. Fan falta
molts materials i energia per produir cotxes nous. Si es
comparteixen recursos, es redueix el consum i l’emissió de gasos
contaminants.

Accions:

* Arribar a acords de col·laboració amb cooperatives i altres
empreses de mobilitat compartida que ja existeixen.
* Reservar aparcament gratuït per a les cooperatives de mobilitat
als pàrquings de B:SM.
* Donar servei gratuït de recàrrega elèctrica per als vehicles de
les cooperatives de mobilitat als pàrquings de B:SM (amb energia
procedent d’origen renovable).
* Millorar i impulsar les aplicacions de mobilitat per fer més
fàcil l’ús compartit dels vehicles.
* Recompensar amb bonificacions els canvis d’hàbits cap a una
mobilitat més sostenible.
Descripció:
Dedicar espai públic de les zones limítrofes de Barcelona a crear
punts d’intercanvi de mobilitat. En aquests punts poden arribar
busos llançadora de diferents municipis i també es poden aparcar
vehicles privats. Aquests intercanviadors han d’estar ben
connectats amb el transport públic urbà.

Justificació:
Es busca reduir el nombre de vehicles privats que entren a la
ciutat de Barcelona.

Accions:

* Crear aparcaments públics a les entrades de la ciutat que
serveixin d’intercanviadors.
* Ampliar i potenciar la xarxa d’autobusos que connecta Barcelona
amb diferents municipis, creant línies d’autobusos llançadora que
arribin a aquests intercanviadors. Per exemple, crear línies de
bus que connectin els Vallès Oriental i el Maresme amb l'avinguda
Meridiana.
* Oferir bitllets integrats en què el tiquet de pàrquing o
d’autobús interurbà permeti circular per la ciutat en transport
públic i Bicing.
* Incloure espais per a vehicles com bicicletes, patinets o motos
als intercanviadors.
* Signar acords amb altres ajuntaments perquè també creïn espais
similars
Descripció:
Crear una aplicació pública on poder veure les diferents opcions
de mobilitat disponible. L’app no ha d’incloure només el
transport públic, sinó també el Bicing i els trajectes compartits
oferts per persones individuals o cooperatives de mobilitat.

Justificació:
Aquesta proposta permet coordinar les persones perquè el trajecte
no sigui individual i combinar les diferents maneres de moure’s.
Si l’aplicació està ben dissenyada, permetrà un ús massiu i
millorar així la disponibilitat de vehicles i la coordinació
entre persones amb hàbits de mobilitat semblants.

Accions:

* Dissenyar i difondre l’aplicació. Explorar la possibilitat
d’integrar-la a l’SMOU.
* Crear un espai a l’aplicació on recollir les demandes de les
usuàries sobre horaris o línies de transport per reforçar.
Incloure la possibilitat de registrar queixes.
* Oferir transport públic gratuït a les persones que ofereixin
trajectes compartits en vehicle privat.
* Eximir de l’impost de vehicles de tracció mecànica les persones
que ofereixin trajectes compartits en vehicle privat
setmanalment.
Descripció:
Utilitzar espais que ara ocupen els vehicles privats motoritzats
per fer eixos verds per a l’ús de vianants, ciclistes i transport
públic. Aquests eixos verds han d’esdevenir avingudes que creuen
la ciutat per a ciclistes i vianants. Connectar les zones verdes
de la ciutat a través d’aquests corredors.

Justificació:
Aquesta proposta busca facilitar els desplaçaments a peu, en
bicicleta i en transport públic. Concretament, es tracta de
reduir el temps de desplaçament, millorar de la seguretat, reduir
la contaminació i les illes de calor.

Accions:

* Ampliar els carrils bici utilitzant espai que actualment ocupen
els cotxes.
* Connectar els diferents espais verds de la ciutat a través de
rutes verdes.
* Ubicar eixos verds a escala metropolitana, per exemple a les
rondes, per connectar tota la ciutat.
* Eliminar barreres i interseccions per minimitzar les aturades
durant els trajectes en bici.
Descripció:
Augmentar el verd en espais de pas per a fer més amable la
mobilitat a peu i en bicicleta. Entre els elements per
facilitar-ho hi ha ombres, mobiliari urbà, jardineres o
vegetació.

Justificació:
A través de la vegetació es pot facilitar el transport a peu i en
bicicleta. La proposta també és útil per reduir l’efecte illa de
calor, connectar la biodiversitat de la ciutat, absorbir CO2 i
millorar la qualitat de l’aire.

Accions:

* Impulsar la vegetació en façanes d’edificis a través de
subvencions i reduccions de l’Impost de Béns Immobles (IBI) i
altres accions com un catàleg de façanes i murs potencialment
naturalitzables.
* Augmentar la vegetació en estrats inferiors (arbustos,
vivaces), en voreres i entre carrils de diferents usos.
* Canviar els protocols de Parcs i Jardins per reduir la poda
d’arbrat, llevat de situacions de salubritat de l’arbre o
seguretat ciutadana.
* Canviar la normativa urbanística per augmentar l’ús de sòl
absorbent i altres tipus de terra, limitant l’ús de paviment dur.
* Obligar a construir balcons als edificis de nova construcció.
* Instal·lar mobiliari que pugui convertir-se en refugis per a la
biodiversitat urbana (hotels d'insectes, jardins de papallones,
casetes per colònies felines...).
* Crear refugis climàtics de petita escala a diferents barris i,
a llarg termini, replicar-ho a tota la ciutat.
Descripció:
Redefinir les tarifes i bonificacions del transport públic per
promoure'n l'ús i fer-lo més inclusiu. En concret, reduir el preu
de l’autobús i el metro i mantenir el preu bonificat del
transport públic especialment per a les rendes més baixes. Fer
més títols específics per incloure la diversitat de la població i
atendre les necessitats de cada col·lectiu.

Justificació:
Amb aquesta proposta es busca facilitar la mobilitat a la
ciutadania. També afavorir el desplaçament de grups estables o
famílies amb transport públic, i reconèixer millor els diferents
perfils socials a l’hora de moure’s.

Accions:

* Abaratir els títols de transport públic (tots els mitjans de
transport Bicing inclòs).
* Ampliar les tipologies de tarifes bonificades (estudiants,
aturats, grups estables...) segons el poder adquisitiu.
Descripció:
Establir els criteris de regulació del teletreball de cada
empresa: concretar el nombre de dies setmanals i el nombre de
treballadors/es que han de teletreballar simultàniament. Incidir
en les formes d'organització de les empreses i garantir el bon
funcionament dels protocols de regulació del teletreball.

Justificació:
Aquesta proposta contribueix a reduir la necessitat de mobilitat.
Un estudi realitzat per l’Institut d’Estudis Regionals i
Metropolitans de Barcelona (IERMB) mostra que mobilitat en dies
laborables s’ha reduït en un total de 2.350.000 desplaçaments
entre el 2019 i el 2021 a conseqüència del teletreball durant la
pandèmia de la covid-19.

Accions:

* Establir que un mínim del 20% de la plantilla d’una empresa
estigui teletreballant cada jornada, o bé establir un dia fix a
la setmana de teletreball per a tota l’empresa.
* Reduir les taxes municipals a les empreses en funció de la
proporció de teletreball.
* Crear centres públics de treball compartit (coworking) en un
radi de 15 minuts a peu des de casa dels treballadors/es.
* Introduir el teletreball com a element per valorar en l’elecció
de proveïdors de l’Ajuntament.
Descripció:
Instal·lar centres publicoprivats de distribució de mercaderies
als barris. Utilitzar aquests espais per centralitzar el
repartiment de paqueteria d’última milla, i facilitar que la
ciutadania reculli els enviaments en aquests centres.

Justificació:
Aquesta mesura contribueix a reduir i optimitzar els
desplaçaments en transport privat, en especial el transport de
mercaderies d’última milla.

Accions:

* Cedir edificis públics per a la creació de centres de
distribució.
* Garantir una bona accessibilitat als centres per a tota la
ciutadania. Que tot veí o veïna tingui un centre a menys d'1,5 km
de distància.
* Reduir les despeses d'enviament per a les persones que facin ús
del servei.
* Sensibilitzar la població sobre l’impacte ambiental del
transport de les compres en línia.
* Utilitzar botigues de proximitat com a punts de la xarxa
sostenible de distribució per garantir el servei al conjunt de
barris de la ciutat.
Descripció:
Facilitar la pujada i baixada dels busos per a fer-los més
accessibles, així com revisar la ubicació de les parades per
fer-les més properes als equipaments públics com hospitals o
casals de gent gran. Ampliar la xarxa amb més connexions a l’àrea
metropolitana i definir noves rutes exprés per travessar la
ciutat amb menys temps.

Justificació:
Cal millorar la inclusivitat del transport públic, en particular
als col·lectius amb mobilitat reduïda. També calen millores en la
connectivitat amb el territori que envolta la ciutat, i reduir
els temps de desplaçaments de bus.

Accions:

* Optimitzar les parades segons la seva ubicació.
* Revisar els criteris d’accessibilitat que apliquen els
conductors/es d’autobusos i de metro.
* Millorar la freqüència de pas i els horaris segons les
necessitats i l’època de l’any.
* Crear línies exprés d’autobusos d'alta freqüència i velocitat.
* Incorporar marquesines amb bancs i pantalles a totes les
parades on sigui possible.
Descripció:
Canviar la Zona de Baixes Emissions (ZBE) per un control a la
inspecció tècnica de vehicles (ITV) que implementi un nou
reglament. La nova norma ha de posar un límit de quilòmetres
anual als vehicles en funció de les emissions que generen. La ITV
farà mesuraments del monòxid de carboni i les partícules
contaminants que genera cada vehicle, així com del nombre de
quilòmetres que ha recorregut.

Justificació:
Aquesta proposta busca ser equitativa per a tothom i no
discriminar segons l’estatus econòmic. La Zona de Baixes
Emissions actual promou que la gent canviï de cotxe i això genera
impacte ambiental. Beneficia les persones que poden comprar-se
cotxe nou. La mesura proposada pot provocar la disminució de la
contaminació que generen tots els vehicles privats motoritzats
per igual, ja que la restricció no només es basa en la tecnologia
sinó també en l’impacte global que genera.

Accions:

* Calcular les emissions que provoca cada cotxe a la ITV. Fer-ho
en funció del quilometratge anual i la contaminació que genera
per quilòmetre. Establir un límit anual d’emissions per vehicle.
* Implementar mesures per saber quants quilòmetres reals s’han
fet a la ciutat, com ara sensors en punts d’entrada i sortida de
la ciutat o sensors de GPS als vehicles.
* Aplicar sancions als vehicles que superin injustificadament els
quilòmetres permesos.
* Concedir permisos especials a les persones que necessiten
circular més quilòmetres per algun motiu justificat.
* Avaluar les emissions - i l’assignació de quilòmetres permesos-
tenint en compte tot el cicle de vida del vehicle, incloent-ne la
fabricació.
Descripció:
Creació d’una aplicació per millorar la petjada de carboni. També
es pot aprofitar i promoure una aplicació existent, com ara Earth
Hero. L’app ha de poder mesurar la petjada dels desplaçaments,
aconsellar sobre com reduir-la, marcar-se objectius i
avaluar-los.

Justificació:
Aquesta proposta promou la informació, i la sensibilització
ciutadana per a reduir la petjada de carboni. Se segueix el model
d’aplicacions de seguiment personal, que actualment estan en
auge. Aquestes aplicacions poden animar gent a canviar hàbits.

Accions:

* Crear una aplicació que calculi la petjada ecològica de la
usuària, que informi sobre com millorar-la, i que permeti fer-ne
seguiment.
* Informar sobre les accions que està duent a terme l’Ajuntament
i sobre els nivells de contaminació a l’interior de l’aplicació.
* Suggerir canvis d’hàbits. Oferir recompenses per haver assolit
objectius. Aquestes recompenses poden ser reals (com ara
descomptes), o en forma ludificada i interna de l’aplicació.
* Recollir demandes a través de l’aplicació.
* Difondre l’aplicació en espais com ara les escoles, el
transport públic i els mitjans locals.
* Preveure la possibilitat d’integrar aquesta aplicació amb
altres aplicacions de mobilitat o estil de vida per facilitar-ne
l'ús.
* Valorar una possible vinculació amb la T-Sostenibilitat
(recomanació de l’àmbit de Consum i Residus).
Descripció:
Crear campanyes de divulgació i informació sobre consum
responsable i les 7 R (redissenyar, reduir, reutilitzar, reparar,
renovar, recuperar i reciclar). Les campanyes han de ser
directes, visuals i adaptades a diferents públics. Es poden
incorporar missatges sobre els impactes de la societat de consum
i les indústries contaminants. També es poden tractar temes com
el mal ús del contenidor gris, els residus d’oli de cuina o
l’impacte dels microplàstics i altres contaminants a la natura.

Justificació:
Hi ha desconeixement entre la ciutadania dels efectes dels
residus en la nostra salut i de bones pràctiques que es podrien
incloure en el dia a dia. Campanyes com aquestes contribueixen a
crear una ciutadania informada i apoderada per fer una gestió
millor dels processos de reciclatge.

Accions:

* Estudiar quins canals i mètodes són més adients per cada públic
específic: xarxes socials, influenciadors, banderoles i lones a
l’espai públic, marquesines i pantalles al transport públic,
mitjans de comunicació (p.ex. sèries i programes de TV)...
* Conceptualitzar, dissenyar i planificar els missatges i
recursos per a cada campanya.
* Acompanyar les campanyes d’una programació de tallers de
capacitació sobre les 3R.
* Fer difusió de les campanyes a través dels equipaments públics
municipals i supramunicipals.
* Aprofitar esdeveniments temàtics (Setmana Verda, Setmana de la
Sostenibilitat...) o crear-ne de nous per difondre les campanyes.
* Dur a terme campanyes específiques adreçades a centres
educatius.
Descripció:
Millorar la informació sobre separació de residus que hi ha als
contenidors. El grafisme ha de ser visual i fàcilment
comprensible. També es pot sensibilitzar aprofi tant recursos que
l’Ajuntament ja té, com ara els agents cívics.

Justificació:
És necessari augmentar urgentment el percentatge de recollida
selectiva, i per fer-ho cal més consciència ciutadana. La
inversió en aquesta campanya i altres incentius redueix la
despesa en el tractament de residus, i alhora pot crear llocs de
treball d’agents cívics.

Accions:

* Afegir un enllaç o un codi QR als contenidors que dirigeixi al
web Cuidem BCN i on es detalli clarament què va a cada color.
* Dissenyar una campanya informativa sobre separació de residus
amb nou grafisme dels contenidors per fer-los més clars i
complets.
* Formar els agents cívics sobre la matèria i destinar-los a
sensibilització sobre residus.
* Unificar els criteris de què va a cada contenidor.