darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Comprar o llogar plantes baixes per situar-hi equipaments com
llars d’infants o Escoles Bressol, una Ludoteca o un nou Casal de
Gent Gran. La Dreta de l'Eixample disposa de nombroses plantes
baixes buides, producte dels canvis en l'activitat econòmica. Es
una oportunitat per a disposar de més equipaments el lloguer o la
compra d'alguna d'aquestes plantes baixes per a situar-hi un
equipament. Perquè? :

- L’EBM Casa Dels Nens del carrer Roger de Llúria 132, es la
única Escola Bressol municipal de 81 places. Existeixen també 6
Escoles Bressol Privades i Concertades., però l’efecte de la
crisi en les economies familiars ha fet que s’incrementi la
demanda de places públiques per una població de 1.355 infants de
0 a 3 anys (2019). L'oferta d’Escola Bressol pública no arriba ni
al 6% de la població infantil.

-El Casal de Gent Gran Carlit, situat al carrer de Roger de Flor
162, és l’únic equipament públic d’aquesta mena dins de la Dreta
de l’Eixample i està situat de forma perifèrica donant servei a
Fort Pienc i Sagrada Família. En total a la Dreta de l’Eixample
avui són 9.211 persones grans amb dèficits d'equipaments.
Habitatge protegit. Incrementar l’estoc d’habitatge assequible
amb l’adquisició de més finques pel sistema de tanteig i
retracte, per lluitar contra la Gentrificació i expulsió del
Veïnat.

El 2015 no existia a la Dreta de l’Eixample cap habitatge
protegit, ni qualificat HPO ni de preu assequible. Durant el
mandat 2015-2019, l’IMHAB va adquirir dos edificis pel sistema
del Tanteig i Retracte: Còrsega 394 i Aragó 317, amb un resultat
de 19 pisos protegits.

El percentatge de pisos protegits a la Dreta de l’Eixample només
representa un 0,08% sobre els 22.766 habitatges existents. Una
xifra enormement llunyana del 0,8% del conjunt de l’Eixample i
del 15% previst per la Llei del Dret a l’Habitatge 18/2007.
Es tracta del desplegament d’un nou node formatiu i tecnològic a
l’àmbit de la Nova Bocana que integri la Facultat de Nàutica
(FNB) i l’Institut de la Nàutica de Barcelona (INB). La Facultat
de Nàutica ofereix títols reconeguts oficialment de grau superior
(graus, màsters i doctorats), i l’INB ofereix formació
professional reglada per al manteniment i reparació
d’embarcacions i la formació d’instructors per als esports
nàutics. Tots dos centres de formació es troben en una situació
de fragilitat en matèria d’espais disponibles per a la docència,
i han de menester noves instal·lacions per consolidar la seva
activitat formativa a llarg termini i poder esdevenir el futur
node formatiu i tecnològic que l’Ajuntament i l’APB albiren,
seguint l’estela d’altres experiències reeixides a nivell europeu
com poden ser el RDM Campus de la ciutat de Rotterdam.
L’Institut de Ciències del Mar (ICM), adscrit al Consell Superior
d’Investigacions Científiques (CSIC) va néixer l’any 1951 com a
Institut d’Investigacions Pesqueres. En l’actualitat l’ICM està
ubicat a l’edifici contigu a la Vil·la Olímpica, anomenat Centre
Mediterrani d’Investigacions Marines i Ambientals (CMIMA) i
comparteix espai amb la Unitat de Tecnologia Marina (UTM). Donat
que les instal·lacions actuals de l’ICM han quedat desfasades,
tant pel seu propi creixement, com per les majors necessitats
d’emmagatzematge i despatxos de la UTM, es proposa millorar les
seves instal·lacions perquè pugui esdevenir un espai
d’investigació marina innovador i atractiu, on es combini la
investigació bàsica i aplicada amb la divulgació científica de
forma directa i en temps real i on es potenciïn les actituds de
curiositat, exploració i descobriment del mon marí. El nou espai
del CMIMA romandria obert a la ciutadania i podrà albergar
activitats conjuntes amb els districtes i entitats ciutadanes.
A Clot-Camp de l’Arpa aquest Pla de Protecció del Patrimoni
hauria d'anar acompanyat d’una urgent modificació urbanística,
per tal de poder salvaguardar aquest Patrimoni que està sent
malmès des de fa temps, sobretot pel sector immobiliari. S’hauria
de prioritzar l’elaboració d'un Cens d'Edificis de Patrimoni del
districte. En aquest Pla caldria consensuar una priorització
d'aquells elements que cal catalogar/descatalogar. S'hauria
d’incorporar una reflexió sobre la importància dels elements dels
edificis obrers al territori. A la Llacuna i Provençals del
Poblenou caldria tenir en compte les fonts tradicionals.
Impulsar la creació d'una biblioteca a l’edifici de la Fàbrica
del Plom
Impulsar una línia de treball per tal de fomentar el treball
col·laboratiu dels agents vinculats a la recuperació de la
Memòria Històrica del districte amb els agents educatius. Es
considera molt important els desenvolupament d’aquest projectes
per tal d’integrar la tasca de recuperació amb la difusió.
El districte de Sant Martí per la seva història ha estat
vinculat a un període històric del que cal impulsar la protecció
dels elements: cal treballar per recuperar els elements de la
memòria obrera del districte.
Es proposa considerar com a futura ubicació del Museu Hermitage
al Fòrum.
Es considera que és molt necessària la creació d'una Comissió
de Treball pel Nomenclàtor del districte de Sant Martí. Aquesta
Comissió hauria d’integrar la màxima diversitat tant d'agents com
de referents tècnics del territori. Aquesta Comissió hauria
d'integrar també tasques d'estudi i anàlisi. En el treball a
desenvolupar caldria tenir present les denominacions populars
existents d’alguns dels espais públics del districte.
Incorporar una línia de treball de recuperació del Patrimoni
Mobiliari. Caldria dotar de pressupost permanent i d’un protocol
per tal d’agilitzar les tasques de recuperació en el moment en
que es realitzi la detecció de mobiliari.
La recuperació, digitalització i conservació del Patrimoni
Audiovisual es considera una actuació fonamental en el marc de
desenvolupament de la Memòria Històrica del districte. Cal
impulsar tant el treball transversal entre les entitats, com el
suport a iniciatives i la participació ciutadana en la
recuperació d'aquest patrimoni.
Rehabilitar i donar ús d’equipament a la fàbrica “La Granota”
(Fuerzas Industriales) – C/Pallars-Rambla Poblenou
Rehabilitar i donar ús a les naus de l’Escocesa. Amb especial
prioritat a la nau Foseco i a l’habitatge de Pere IV.
Rehabilitar i donar ús a les naus de Can Ricart. A més de la
nau Annexa al Casal de Joves, prioritzar també la nau del vapor
cedida al MUHBA per a ús museístic. I donar ús a l’antiga fàbrica
de la Frigo.
Impulsar les activitats d’aquest equipament i donar impuls a la
difusió d’aquest espai museístic.
Recuperar el nom de placeta Klein a l’espai de davant de Ca
l’Alier (nomenclàtor, recuperar font i generar espai d’ombra.
Protegir i rehabilitar les casetes obreres dels barris del
Provençals del Poblenou i Maresme ubicades en carrerons. Es
tracta de les cases històriques d’aquests barris.
Tenint en compte que són persones grans i, sovint, amb
dificultats de mobilitat qui freqüenten els espais propers a les
residències, caldria assegurar el bon estat de voreres (fixar
llambordes, tapar sots, repintar passos de vianants), així com
eliminar qualsevol mena de barrera arquitectònica (pendents massa
inclinades, desnivells), habilitant escales mecàniques quan sigui
necessari.
Impulsar un pla de recuperació de la memòria de les xemeneies
industrials del districte, sobretot a Poblenou. Afegint
plaques/panells explicatius amb informació
Encara existeixen algunes estacions de metro que no disposen
d’ascensor, fet que impossibilita el seu accés a persones amb
mobilitat reduïda i/o amb cadira de rodes.
Fa uns anys que existia aquesta guia-mapa, on podia consultar-se
tota la xarxa de transport públic (trens, metro, tram i
autobusos) existent a Barcelona. Actualment, aquesta guia només
està en format digital, fet que suposa un obstacle per aquelles
persones que no tenen accés a Internet o no disposen dels
coneixements per utilitzar-ho.
Es considera patrimoni de Sant Martí, que l’actual divisió
territorial no s’adequa a la història del districte. Impulsar la
recuperació dels límits territorials de Sant Martí amb Sant
Andreu de 1984 per a la recuperació del Patrimoni en aquest
territori.
Cal revisar els usos dels espais públics propers als centres
residencials, per tal d’assegurar i facilitar la convivència.
S’han d’evitar activitats que poden entrar en conflicte amb el
descans i el benestar de les persones usuàries dels centres.
Donar impuls als projectes d’Arxiu Històric al districte per
tal de poder potenciar i fer arribar a tots els centres educatius
del districte.
Impulsar l’esponsorització d’algunes de les actuacions de
recuperació de la Memòria històrica del districte per tal
d’ampliar tant el catàleg com el seu manteniment.
Per tal d’evitar que persones grans es vegin en la situació de
sentir-se forçats i obligats a abandonar les seves llars (per
problemes d’accessibilitat al seu edifici i/o a la seva llar) i
haver d’ingressar a un centre residencial, caldria adaptar
aquests espais habitacionals a les necessitats de les persones
que hi viuen.
Reforçar el control per garantir que les persones usuàries de
patinets elèctrics i altres vehicles similars respectin les
normes de circulació viària.
Al carrer Municipi número 10 es va crear una de les primeres
Escoles Modernes de la ciutat, l’antiga escola Farigola. Caldria
incorporar-la a la Memòria Històrica del districte a través d'una
placa en la seva ubicació i de la recuperació de la seva
història.
Impulsar una línia de treball per a la recuperació i
conservació dels refugis del districte.
Redefinir els recursos humans dels centres residencials per
adaptar-se a les necessitats (presents i futures) de les persones
usuàries. Actualment les persones entren en centres residencials
amb un grau de dependència més alt i els recursos d’auxiliar de
geriatria resulten insuficients per donar una atenció més amplia
i satisfactòria. Caldria una revisió de l’adequació de les ràtios
i dels perfils professionals.
Continuar organitzant les activitats de sortides escolars, que es
duen a terme a partir de col·laboracions entre centres
residencials i educatius, que fomenten la interacció entre
infants/jovent i la gent gran.
Garantir que els passos per a vianants estiguin adaptats a les
persones amb mobilitat reduïda. Alguns tenen un grau de pendent
excessiu.
Augmentar el nombre de cuidadors/es i ampliar el servei de
psicologia en els centres residencials, ja que es considera
insuficient per donar resposta a totes les demandes i necessitats
de les persones usuàries.
Instal·lar una rampa mecànica que vagi des del carrer Federico
Garcia Lorca al carrer Antonio Machado. És important que sigui
una rampa per tal que les persones amb cadira de rodes o
caminador puguin utilitzar-la. Aquesta petició afecta sobre tot
als residents dels Apartaments tutelats Pau Casals.
A causa de la sensació d’inseguretat que tenen durant la nit els
residents dels pisos tutelats (per la facilitat que té gent
desconeguda d’entrar en aquests blocs de pisos), seria convenient
la contractació d’un vigilant/conserge durant les nits. Una
mesura alternativa seria instal·lar una càmera de
videovigilància.
Co-organitzar activitats inclusives entre escoles i fundacions
que treballen amb infants amb discapacitat, generant coneixement
i intercanvi
És crucial per a les persones joves sense llar, que es garenteixi
l'itinerari de la seva autonomia respecte a l'habitatge, doncs
sense eixa referència vital, tots els altres vincles
sociolaborals i comunitaris es posen de nou en risc. En aquest
sentit:

* Cal incrementar les places de residències per a persones joves
sense llar.
* Quan el dret d'estança a residències s'esgoti, cal proporcionar
una solució efectiva per la transició entre dites residències
fins a l'autonomia per assumir un habitatge propi.
El fet de no tenir un status clar com a ciutadanes fa que les
persones joves migrades no puguin progressar de manera adequada
dintre dels itineraris formatius i professionals. Calen més
recursos econòmics dedicats a reforçar les vocacions d'aquestes
persones i que adquireixin l'experiència necessària per exercir
les seves habilitats en el camp laboral. Per aquestes raons:

* Calen fórmules de contractació de llarga durada per a les
persones joves migrades.
* Cal suport econòmic per facilitar la formació vocacional de les
persones joves migrades.
1) Ampliar l'alçada de les valles que delimiten l'espai.
2) Ampliar l'àrea actual, doncs és insuficient.
3) Crear un nou espai per a gossos a la platja de San Sebastià a
la Barceloneta.
El barri del Guinardó te molts pocs carrers d'ús exclusiu o
prioritari pels vianants, amb un dèficit d'espais de trobada al
carrer i de trajectes atractius pel comerç de proximitat. Les
"superilles" d'altres barris i les illes al voltant dels mercats
han mostrat el seu potencial per tornar l'espai als vianants i
donar vida als carrers. Però al Guinardó no hi ha cap projecte.
El Passatge Llívia connecta el Mercat amb el carrer Teodor
Llorente, la Ronda Guinardó i, a través de la Plaça Guinardó,
Verge de Montserrat i és un dels pocs carrerons que encara tenen
alguns comerços. Això el fa molt atractiu com espai comercial de
proximitat i d'esbarjo. A més és gairebé l'únic carrer del barri
sense pendents. I des de que hi ha doble direcció a la Ronda és
innecessari pel tràfic rodat. La seva petatonalització suposaria
l'humanització del centre del barri, la creació d'un eix de
trobada per les persones, de trànsit segur pels nens que van a
una de les escoles del barri i pels que van a comprar al mercat.
Una calle, que cruza de punta a punta Barcelona (p. ej. Consejo
de Ciento) hacerla peatonal o semipeatonal, para que se pueda
usar como vía verde dentro de la ciudad. Para desplazarse en bici
o paseando con los niños o por trabajo. Te permitiría ir de punta
a punta sin sufrir por los coches o el humo, poder pedalear en
pareja, sin tener q ir estresado por un carril bici estrecho
donde por seguridad no puedes ni llevar a los niños. Gente
paseando, o disfrutando de terrazas en medio de la vía.
No se trata de prohibir el paso de los coches, simplemente hacer
una calle poco ágil para ellos.
Dónde hay calle peatonal, se llena de gente y de buen ambiente, y
los comercios se nutren.
Si los carriles bici son cómodos y seguros, más gente se atreve
con la bici, y menos coches circulando.
Otra calle q debería transformarse en este sentido, es
hostafrancs. Donde no hay paso para los peatones.
La Biblioteca Sofia Barat, amb només 500m2, és molt petita per
servir les necessitats dels 43.000 habitants de la Dreta de
l'Eixample. Actualment es troba saturada la major part del temps
i mancada de sales d'estudi i altres espais. La seva ubicació
urbana és molt bona -cèntrica al barri, a peu de metro, i en un
interior d'illa - però no fa fàcil la seva imprescindible
ampliació. L'alternativa de traslladar-la o construir-la de nou
en un altre emplaçament tampoc no resulta senzilla, atesa la
manca al barri d'edificis i de solars cèntrics. Ateses aquestes
dificultats, és necessari explorar a fons les diverses
possibilitats de solució.
En aquest sentit, demanem que es consideri l'alternativa de
l'ampliació de la Biblioteca Sofia Barat en la seva ubicació
actual, però com una peça integrada en una operació urbana més
ambiciosa. Es tractaria de vincular l'ampliació amb una nova
obertura de l'interior d'illa, preferentment cap el carrer de
Bailèn, als entorns del Taller Masriera en curs de ser recuperat
com a Ateneu del barri. Això milloraria sensiblement
l'accessibilitat a la Biblioteca (ara en un cul de sac),
revitalitzaria un interior d'illa avui una mica trist i poc
freqüentat, i obriria una nova via de comunicació per a vianants
des de Bailén fins al carrer Girona.
Habitatges tutelats per a joves.

Un dels greus problemes dels barris del centre de la ciutat es
que els joves acaben marxant perquè no disposen d'oferta
d'habitatge a un preu assequible. Fa anys que a diverses ciutats
europees es creen promocions tant de nova planta com de
rehabilitació per a habitatges tutelats per joves, és a dir amb
equipament comunitari i amb formes d'allotjament compatit. Es una
forma més de mantenir la diversitat d'edats i la cohesió social
dels barris,  a més de facilitar les perspectives de futur per
als nostres joves.
Carrer Girona Eix de vianants:
Reclamem la continuïtat del Grup Impulsor amb l'aplicació del Pla
d’Usos  incorporant incentius pel comerç de proximitat, la
redacció del Projecte executiu i l'inici de les obres dins
d'aquest mandat.
Cal preveure també el control de la gentrificació i increments de
preus, i evitar que la inversió pública en la millora de les
condicions de vida de l'Eixample se l'emporti la especulació i
acabi expulsant el veïnat.
Regular el Mercat de l’habitatge i els preus dels lloguers:

La crisi de l'habitatge s'ha convertit en una de les principals
problemàtiques de la ciutat. Els preus dels lloguers son
inassequibles i els veïns acaben marxant, expulsats per
l'especulació, pel turisme i per la manca d'equipaments. El
mercat de l'Habitatge està totalment alterat per múltiples
factors que tenen a veure amb les reformes neoliberals del la
passada dècada que ens han portat a la situació actual.
Cal preservar els usos d'habitatge al centre de la ciutat i
especialment a la Dreta de l'Eixample per evitar la seva
transformació en oficines, hotels o apartaments turístics, cosa
actualment permesa per la qualificació 13E del Pla General.
Cal fer un canvi de direcció en la reforma laboral i fiscal,
eliminant exempcions a les Socimis i fons d'inversió, i la
creació d'un estoc d'habitatge de lloguer assequible que pugui
competir amb el sector privat regulant el mercat tal i com ja hem
fet amb la Sanitat i l'Educació. Per portar a terme aquesta gran
feinada cal un compromís de totes les administracions públiques
en un nou PACTE PER A L'HABITATGE 2020-2030, com el que ja han
signat les 10 entitats socials de la ciutat (adjunt).
Promoure que hi hagi campanyes de difusió i sensibilització sobre
discapacitat a totes les escoles en el marc dels Programes
d’Activitats Escolars (PAE), realitzades per les associacions del
districte
Fomentar la formació en llengua de signes per tal de fomentar la
comunicació de les persones grans amb problemes de sordesa i així
reduir i evitar la soledat no desitjada que pateixen
Incrementar el suport econòmic per garantir que les entitats
puguin comptar amb intèrprets en llengua de signe
Realitzar activitats lúdiques i socials per a persones grans amb
problemes de sordesa que viuen en residències i centres tutelats,
per tal de disminuir la soledat no desitjada que pateixen
Garantir l’accessibilitat comunicativa als equipaments públics
(teatres, administració pública, hospitals, CAPs, centres cívics,
espais formatius, espais d’oci, espais de denúncia de violències
masclistes...): lectura fàcil, intèrprets, llenguatge de signes,
bucles magnètics, pantalles avís auditiu i visual, subtitulació,
etc., pensant també en persones amb una escolarització bàsica i
dificultats de lecto-escriptura
Donar vida al camp de futbol. Antigament el camp de futbol de
Ciutat Meridiana es jugava a futbol i altres esports. Avui en dia
ja no. Aquesta situació ha de ser revertida.
Garantir l’accessibilitat comunicativa al transport públic:
lectura fàcil, intèrprets, llenguatge de signes, bucles
magnètics, pantalles, avís auditiu i visual, subtitulació, etc.,
pensant també en persones amb una escolarització bàsica i
dificultats de lecto-escriptura
Garantir sistemes d’emergència tant visuals com auditius als
equipaments públics
Realitzar una campanya d’informació i sensibilització sobre la
compra i l’ús d’audiòfons, especialment a centres mèdics i
hospitals, per tal que les persones que perden audició tinguin la
informació necessària a l’hora de prendre decisions
Ampliar la cobertura del servei de transport públic especial per
a persones amb mobilitat reduïda severa de Barcelona (conegut com
a “Porta a Porta”) per incloure també a persones amb qualsevol
diversitat funcional que ho sol·licitin
Habilitar un espai i posar-hi màquines per tal de poder fer
exercici a l’aire lliure.
Millorar el pati del Carrer Abdó Terrades (entre els Carrers
Lluís Vives i Venus): fer-lo més accessible, sanejar-lo i
mantenir-lo, millorar la reixa, posar-hi aigua i llum,
incloure-hi bancs i lavabos, entre d’altres
Facilitar un edifici amb pati per la creació d’un Centre
d’Educació Especial a Gràcia
Creació d’un Centre d’Atenció Sociosanitària per infants amb
discapacitat
Escales mecàniques entre l’Avinguda Vallbona i el Carrer
Martorelles
Invertir en instal·lar baranes als carrers amb majors pendents
del districte
Atès que el barri es força abrupte, és important mantenir una
xarxa de bancs per poder fer parades assentant-se. En el carrer
Castro Verde (un azona recorrent per a persones grans) no hi ha
cap zona amb bancs.
Formació a les persones treballadores de centres cívics i
equipaments del districte per tal de facilitar espais i promoure
la participació de persones amb discapacitat a les activitats que
es realitzin
Oferir activitats de lleure i oci per a persones majors de 60
anys amb trastorns de salut mental: activitats gratuïtes als
parcs, activitats inclusives i a preus accessibles als centres
cívics, activitats adaptades i accessibles per les persones del
col·lectiu als centres cívics, preus accessibles i persones
acompanyants als gimnasos municipals, entre d’altres
Estendre el Programa Terrats vius i cobertes verdes a comunitats
de veïnes del districte de Gràcia
Construcció d’un cobert a la zona esportiva per evitar que quan
plogui es faci fangueig.
Crear noves activitats (culturals, esportives, d’oci, etc.) per a
joves amb diversitat funcional
amb descomptes de preus o amb el finançament de monitores
especialitzades) per garantir l’accés de les persones amb
diversitat funcional a activitats esportives i culturals
Crear grups de persones voluntàries que acompanyin a persones amb
diversitat funcional a centres esportius i culturals propers
Realitzar un control de la qualitat dels productes que es
cultiven als horts urbans municipals, per exemple per
l’existència de metalls pesats
Realitzar una taula d’inserció laboral a nivell de districte per
posar en contacte empreses i entitats que treballen amb el
col·lectiu de persones amb discapacitat per tal de fomentar la
seva inclusió laboral
Generar plans d’ocupació per fomentar la inclusió laboral de les
persones amb discapacitat
Recuperar el Programa de recollida d’oli usat “Porta a Porta” per
tal de promoure la inclusió i la inserció sociolaboral de
persones amb diversitat funcional
Generar noves oportunitats laborals per a persones amb diversitat
funcional mitjançant els contractes de parcs i jardins i el
Programa Terrats vius i cobertes verdes
Promoure la participació d’empreses ordinàries (especialment del
teixit comercial) als itineraris formatius de persones amb
diversitat funcional
Garantir que totes les entitats que reben subvencions municipals
incorporin la participació de les persones amb diversitat
funcional a les seves activitats (ja sigui amb un finançament
específic per aquesta tasca o demanant que cada entitat expliqui
com garantirà aquesta participació)
Incrementar el suport econòmic a les entitats per garantir la
participació, visibilització i l’acció comunitària de persones
amb diversitat funcional
Del carrer Colapio Cancer cap amunt no hi ha voreres ni tampoc
estan asfaltats els carrers.
Entregar ajudes econòmiques a les entitats que treballen amb el
col·lectiu de persones amb diversitat funcional per fer front al
lloguer, evitant que hagin de marxar del barri per l’alça de
preus, i permetent que puguin créixer i augmentar la quantitat de
serveis i/o de persones ateses
Facilitar locals i espais a les associacions petites que donen
serveis a les persones amb diversitat funcional, per tal que els
serveis que entreguen puguin mantenir-se al barri
Facilitar la tramitació de permisos pel lloguer de locals de les
entitats que treballen amb el col·lectiu de persones amb
diversitat funcional
Entregar ajudes econòmiques per a persones amb diversitat
funcional que s’independitzin
Augmentar la quantitat d’habitatges de les promocions públiques
destinats a projectes d’autonomia personal
Realitzar un cens de pisos buits per obrir-los a la ciutadania
(especialment pisos tutelats), fomentar que els pisos buits
tinguin un ús
Facilitar eines i recursos perquè les entitats que treballen amb
col·lectius de persones amb diversitat funcional puguin tenir
espais de co-treball i generin sinèrgies entre elles i puguin
desenvolupar activitats i eines conjuntes, maximitzant
l’eficiència i utilitat dels recursos disponibles
Promoure la vinculació entre les escoles del districte i les
entitats que treballen amb persones amb diversitat funcional
(especialment amb adolescents i joves)
Creació d'una superilla en el Fort Pienc, delimitada pels carrers
Marina i Castillejos, Gran Via i Av Meridiana, que tingui com eix
principal el carrer Ribes i posi en valor edificis tant
importants com l'Auditori i el TNC. Es podrien obrir i unir els
espais oberts d'questes zones de l'Auditori i el TNC i crear un
gran espai pacificat i d'esbarjo, i connectar amb el Parc de les
Glòries i el parc de l'estació del Nord.

Seria un superilla singular de la ciutat, al costat del futur
parc de les Glòries, i que crearia molt espai obert i d'esbarjo
pels ciutadans, al aprofitar les zones ja existents de l'auditori
i el TNC. Posaria en valor aquests edificis singulars una mica
oblidats, com són l'auditori i el TNC. Podria anar associat a la
creació d'activitats culturals (que ja s'han començat a
realitzar) com concerts, jornades gastronómiques, etc.

Reduiria la contaminació i el soroll en aquesta zona, i serviria
com una zona verda i pacificada per tots els ciutadans per
connectar diferents barris de la ciutat, i unir el parc de
Glòries i el parc de l'Estació del Nord.
Regular el pas de patinets per les voreres i fer control per la
guàrdia urbana.
DESCRIPCIÓ BREU:
L'ajuntament de Barcelona ha aconseguit les cessions de la UB del
carrer Keynes amb destí a zones verdes. L'AVV Zona Universitària
ha treballat al costat de l'ajuntament deslindats els terrenys.
Ara és molt important que s'adequïn urgentment eaquest 3.500 m2.
És important tant pel districte com per Barcelona
. Ara un cop deslindats els terrenys, és molt important que
s'adequïn urgentment encara que sigui una actuació tova públic de
Zona verda , i no es degradin aquest 3.500 m2 d'esbarjo. És
important tant pel districte com per Barcelona.
Espais possibles 1.- Zona Estada per a gent gran.
Seria una zona equipada amb bancs, amb mobiliari per a
l’activitat física que permetin fer exercicis amb els braços i
peus.
2.- Zona estada infants equipada amb jocs.
Seria una zona per a nens fins a 5 anys completament equipada amb
jocs infantils i recinte tancat. Aquest espai complementarà la
Zona de Jocs infantils del Palau de Pedralbes per a nens d’una
edat més avançada.
3.- Esplanada enjardinada amb bancs.
Zona apte per totes les activitats, de passeig i descans a l’aire
lliure.
BARRI:Zona universitària. Pedralbes. Les Corts
Nou Equipament Cívic Cultural pel Barri de Pedralbes

Actualment el Barri de Pedralbes (sense comptar amb el de la
Mercè per la seva ubicació ) no disposa de cap equipament Cívic
on es puguin desenvolupar activitats, com n'hi ha a altres barris
del Districte de les Corts com Can Déu, Tomasa Cuevas i molts
altres.

Es tractaria de fer un centre Cívic públic pel Barri de
Pedralbes ja que no en disposa de cap. Les AVVZU i l'AVPEDRALBES
no tenen cap espai municipal per reunir-se . Les veïnes i veïns
del barri per participar en activitats, s'han de desplaçar al
centre de les Corts, al Centre Cívic Tomasa Cuevas , Joan Oliver
Pere Quart, Centre Cívic Josep M. Trias i Peitx, Can Déu molt
lluny del barri. Es proposa per donar vitalitat al Palau de
Perdralbes instal.lar-lo a l'espai obsolet del Palau, situat a
Keynes /Av. Diagonal on es podrien programar activitats per part
de l'ajuntament i les associacions de veïnes i veïns
L'Agrupament Escolta L'Avenc implica a una setantena d'infants,
adolescents i joves i una trentena de famílies. És un projecte
d'educació en el lleure que té com a objectiu educar a persones
crítiques i actives a partir del mètode escolta. Per a seguir-ho
fent necessitem d'un espai on cada grup d'edat pugui tenir una
sala per sentir-se identificats amb un lloc i construir-hi una
identitat que sigui acollidora. Alhora necessitem un espai
d'emmagatzematge pel material del cau. Així doncs, la Nau Annexa
seria l'espai idoni per fer front a les nostres necessitats.
Millora dels aparcaments

En voreres estretes no ha d’haver aparcaments

Revisar sentit del trànsit dels carrers

Posar zona verda a tot el barri.
Generar un espai juvenil al casal. No existeix casal ni sala de
joves.

-Reformar terrassa del casal, per compartir i estudiar.

-Equipar la sala amb mobles i, sofà para descansar
Augmentar els ApC

El districte és gran i hi ha el mateix nombre d’educadors a peu
de carrer que a altres districtes i a Can Peguera no arriben.
Prioritzar parc san francisco javier

Carrer Villaseca, Fontetas, Libella (Callejón)

Fer alguna cosa amb les arrels dels arbres que aixequen el
ciment.
Millorar el servei de control de plagues i millorar el clavageram
per a que no s'embossi
Garantir l’accés de les persones a tallers o centres ocupacionals
del seu districte per a poder fomentar la inclusió al territori i
la creació de xarxes
Construir o adequar més residències i pisos per a la vida
independent al districte de Les Corts. Tenir en compte que
aquests habitatges estiguin a prop dels llocs on les persones
residents participen i de les seves famílies. Cal que n’hi hagi
més i que es tingui en compte la situació familiar (persones que
es queden soles o amb familiars molt grans, etc.)
Garantir una atenció calmada i correcta, realitzada per persones
amb la formació necessària, per a que les persones amb diversitat
funcional no depenguin d’un familiar o acompanyant per anar als
serveis públics
Conscienciar de la cura de les altres persones al carrer, per
ajudar quan les persones cauen o es troben malament
Col·locar policies i revisors/es per vigilar que les persones no
passin els semàfors en vermell
Hi ha un problema de soroll i a les nits s’accentua el problema.
Les veïns volen valles per tancar ¡espai. Volen que s’acabin amb
les drogues, la música a les nits i el botellón.
Adaptar més carrers per a que siguin peatonals, com per exemple,
el carrer Entença
Suprimir els esglaons de davant de l’Escola Pare Manyanet de Les
Corts
Realitzar campanyes de sensibilització per a l’ús del transport
públic, com per exemple fomentar l’ús del casc per a motos i
bicicletes
Realitzar campanyes de sensibilització per a l’ús del transport
públic
Garantir una mobilitat més segura en els autobusos a través de
mesures com la instal·lació de cinturons i una major reserva de
seients per a persones amb necessitats especials
Reduir el nombre de carrils i la velocitat permesa dins de la
ciutat, com per exemple a Avinguda Sarrià i Avinguda Diagonal
Instal·lar més màquines de compra de bitllets de transport al
carrer i ferles més accessibles
Realitzar campanyes per fomentar la recollida dels excrements
dels gossos per part de les persones que els passegen i el fet de
portar-los amb corretja
Facilitar bosses i/o paper per la recollida d’excrements de gos a
les papereres
Establir mesures sancionadores per portar els gossos sense
corretja o sense vigilar
Obrir més centres de rehabilitació, hospitals i CAPs per a reduir
el consum de drogues
Realització de campanyes de sensibilització per fomentar la
reducció del consum de tabac i alcohol
Canviar les bombetes de l’espai públic per bombetes de baix
consum i major potència
Garantir una bona il·luminació de tots els espais del districte
(com per exemple el cas de C/ Taquígraf Serra – Entença o altres
carrers, en particular els carrers més estrets o sense sortida)
Millorar les instal·lacions lumíniques per evitar avaries de la
llum per tempestes
Organitzar activitats amb persones de diferents orígens per
promoure la coneixença i ajuda entre les persones, fomentant
l’intercanvi i la realització d’activitats diverses
Augmentar l’oferta de tallers als Centres Cívics amb activitats
com gimnàstica rítmica o música, que siguin de tipus obert i
gratuït, i fomentant la participació de persones dels Centres
Ocupacionals
Augmentar l’oferta d’oci nocturn inclusiu amb discoteques o sales
de ball on es moderi el volum per a què també s’hi pugui parlar,
on hi hagi horaris de tarda, menys llums de colors, que siguin
obertes i sense limitacions d’edat, i amb certa vigilància i
personal de suport
Organitzar activitats lúdiques com karaoke o ball als Centres
cívics dirigides al col·lectiu de persones amb diversitat
funcional i als seus amics i familiars.
Establir figures de suport al cinema per a poder anar-hi amb
autonomia, a través d’ajuda per a trobar el seient.
Recuperar l’estudi fet pel Cap de les Corts sobre salut
comunitària e incorporar la Taula de Salut Comunitària a les
Corts
Cobertura legal per l’ús d’habitatges compartits. Projecte viure
i conviure on comparteixen pisos gent gran sola amb joves
estudiants
A les parades de bus 7, H16... en la diagonal, davant de la
facultat d’Empresarials , s’ajunten 4o5 autobusos amb els motors
en marxa produint contaminació sense motius.

Per una altra banda, es proposa que es canviïn els autobusos per
altres menys sorollosos i menys contaminants.
Davant del quarter del Bruc, hi havia la parada del Bus 33. La
van traslladar davant l’edifici del CSIC, a més d’1 kilòmetre,
perjudicant a un bon col·lectiu de veïns i veïnes. Es proposa que
es doni la possibilitat d’agafar el bus que passa davant del
quarter amb cost zero (serien només 2 parades).
Es plantegen dues propostes. Per una banda, regular els semàfors
a Manuel Girona per ralentitzar el tràfic, ja que actualment, com
que estan sincronitzats, el carrer es converteix en una
autopista. Per una altra banda, es tractaria de repensar, refer o
senyalitzar millor la mitja rotonda per accedir des de l’avinguda
Pedralbes al carrer Manuel Girona, ja que es veu que molts cotxes
s’emboliquen i entren contra direcció.

En el cas del carrer Gonzàlez Tablas, es tractaria especialment
de reduir la velocitat, ja que moltes vegades els cotxes circulen
a més de 90 km/h.
De cara a afavorir el pas dels vianants, s’hauria de revisar la
freqüència del semàfor de Manila amb Dr. Ferran, ja que s’ha
d’esperar molt per creuar.
Es tractaria d’obrir una línia d’ajuts a particulars per
instal·lar plaques solars.
A traves de línies d’ajut a particulars o a comunitats de
propietaris, es tractaria de fomentar la instal·lació d’horts
urbans als terrats, creant d’aquesta forma infraestructura verda
associada a la producció d’aliments i oferint una activitat que
pot realitzar el veïnatge.
Posar en marxa campanyes de sensibilització per tal d’eliminar el
plàstic d’un sol ús.
Es tractaria, per una banda, d’analitzar en el barri el moviment
real de les bicicletes (p.ex. hi ha algun carril, com el del
carrer Cavallers, que no s’utilitza, probablement degut a
l’elevada pendent). Una solució seria repensar-se alguns carrils
bici i una altra, ampliar el bicing elèctric. Per una altra
banda, s’hauria d’ordenar la senyalització del trànsit (de
vehicles, bicicletes, patinets, transport públic), al carrer
Cavallers – Gonzalez Tablas.
Donada la continuïtat territorial d’aquest districte amb altres
municipis, es planteja que hagi també continuïtat del bicing cap
a poblacions de l’àrea metropolitana (Esplugues, L’Hospitalet de
Llobregat, ...).
Es considera que no es coneix el servei “policia de barri”, ja
que no es relaciona amb el veïnatge ni coneix a les persones que
treballen a les porteries de les finques. Hauria de ser un servei
més proper, que conegués realment la dinàmica del barri i els
problemes que té.
Dins la línia 4.5. del PAD, es parla de les ocupacions zona 9 al
barri de la Mercè. S’hauria d’aclarir aquesta actuació, ja que
veïns del barri no saben a què es refereix.
Es tracta d’un menjador social que atén, amb voluntariat, a una
mitja de 80-90 persones/dia totes les setmanes, de dilluns a
dissabte. No rep cap ajut. Es proposa que l’Ajuntament contempli
algun ajut i, lo primer de tot, que instal.li contenidor de
reciclatge.
Seguretat pels ciutadans dels robatoris als carrers. Posar
càmeres, guàrdia urbana o policia de barri, que patrulli pel
barri.
Als Jardins Magali, posar un gran ninot que recollir els xumets
dels nens i nenes.
Ordenem les terrasses des de Carles III fins Comandant Benítez,
senyalitzar el terra per permetre el pas adequat dels vianants
Posar un banc a Sabino Arana, 13. Nomes hi ha un i som molts
Es tractaria de conservar la Història del barri de Sant Ramón i
La Maternitat, com és la masia i també conservar l’espai públic
durant els 365 dies l’any. Per això es planteja tenir el mateix
servei públic totes els dies de l’any, per vianants i transport.
Es planteja igualment que es considerin les amplades i
localització dels vials que connecten l’estadi del FeB amb
Diagonal, per una major seguretat del trànsit, una eficàcia de la
comunicació... i el respecte a arbres de 50 anys.

A més, es planteja que es faci alguna reglamentació per evitar i
prohibir actes nocturns de discoteca o similars al nou espai
Barça i procurar per la seguretat dels veïns.
Fer un estudi definitiu i pla d’inversió per dotar d’elevadors a
les vivendes on hi manquin i on es troben veïns i veïnes grans o
amb mobilitat reduïda
Revisió dels vials projectats a l’Espai Barça . Han de connectar
l’espai de l’estadi illa Diagonal amb amplitud, seguretat i màxim
respecte de l’arbrat.
Revisió dels espais buits del districte, espais públics pendents
de construcció, i proposar actuacions de neteja, ús com a zona
verda amb nous usos per infants, gent gran i resta de veïns i
veïnes . Es parla, entre d’altres, de la plaça Carmen.
Donar us públic a les illes buides entre els edificis. Entre
carrer Lluça i Poble de Lillet.
Fer unes lones de protecció, de posar i treure, pel baixos dels
edificis per protegir els vidres de correfocs . Casc Antic
Dinamitzar l’ús dels parcs i jardins per tal que estigui la gent
Implementar accions per solucionar el tema de la soledat
(Vincles/Radars).
La nostra ciutat no compta amb una pista de gel municipal. Les
úniques pistes son la del FC Barcelona que està saturada i la de
l'Skating que no té les mides homologades per a la competició.
Existeix un gran nombre d'esportistes d'hoquei gel, cúrling,
patinatge artístic i patinatge de velocitat que no tenen lloc on
practicar els seus esports.
Disposar d'una pista municipal permetria augmentar el nombre de
practicants d'aquests esports i seria un punt a favor de cara a
una candidatura per als Jocs Olímpics d'Hivern del 2030.
Es proposa que l’Ajuntament podria actuar a les escoles
concertades d’educació especial del districte que no tenen ànim
de lucre com actua en l’escola pública – a través de proveir el
manteniment, la neteja, els subministraments, etc. – per a
garantir l’accés a l’educació gratuïta, ja que les escoles
concertades d’educació especial del districte són escoles que
busquen entregar una oferta educativa per part d’una entitat
social no lucrativa, és a dir, no provinent d’un interès privat
lucratiu.
Adequació de les voreres dels carrers i peatonalització dels
Carrers de Santa Engràcia i Turó Blau
Es proposa realitzar al districte el projecte d’horts urbans als
terrats i deixar-ne la gestió a entitats socials del barri, per a
que puguin ser activitats per a les persones participants i
usuàries d’aquestes entitats. Es reclama també garantir que
aquests terrats siguin accessibles a nivell motriu i físic i es
proposa que es puguin fer aquests terrats també en edificis de
titularitat privada a través d’acords i pactes entre l’Ajuntament
i les persones titulars.
Bancs molt alts per a ser accessibles i còmodes per a gent gran i
amb dificultats de mobilitat.

Aparells de gimnàstica per a gent gran.
Garantir l’accessibilitat dels jardins de Gaietà Renom. Hi ha una
zona que caldria aplanar.
Es demana la instal·lació de mobiliari per activitats infantils
que sigui accessible als parcs del districte, com per exemple el
parc Joaquim Rovira o el parc de Gaietà Renom
Es demana la instal·lació de mobiliari de foment de l’activitat
física per a persones grans en els parcs del districte, com per
exemple el parc Joaquim Rovira o el parc de Gaietà Renom.
S'han identificat zones del districte on hi pot fer falta una
major cura i manteniment de les zones verdes, com ara el Carrer
Benavent o els Jardins de Gaietà Renom. Des de tallers i centres
ocupacionals del districte se’n podrien fer càrrec. En aquests
centres es fan activitats de manteniment d’horts i volen poder
col·laborar en cuidar aquestes zones, i proposen poder-hi tenir
accés.
Fomentar les activitats de lleure inclusives, en què no hi ha una
distinció en les persones per raó de capacitats. Es menciona el
cas de la Xarxa Gravetat
Garantir espais i horaris per a la organitzacions d’activitats
d’oci i lleure per a persones amb diversitat funcional, ja que hi
ha hagut activitats i espais al barri que s’han perdut i no es
tracta només d’activitats molt positives per a les pròpies
persones participants sinó que són espais que també fomenten el
contacte entre les famílies d’aquestes persones, generant xarxa i
comunitat.
Millora de la plaça del Verdum que sols l’utilitzen els gossos.
En l’àmbit del lleure es demana cuidar i garantir
l’accessibilitat econòmica a les activitats de tipus inclusiu,
per a que no es generin barreres d’accés.
Construcció d’una llar-residència al districte per a persones amb
discapacitat, ja que no es disposa d’aquest equipament. La
construcció de la llar-residència i els pisos de vida independent
servirien de garantia d’habitatge per a totes les persones.
L’espai que hi ha previst per a la construcció de la
llar-residència és prou gran per a construir els dos equipaments.
També hi ha altres espais al districte que podrien ser d’interès
per al projecte.
Construcció o acondicionament de pisos de trànsit, accessibles
per a persones amb discapacitat motriu i/o física..
Construcció de pisos de vida independent al districte per a
persones amb discapacitat, ja que no es disposa d’aquest
equipament.
Es tracta d’una mesura que busca augmentar el percentatge
d’habitatge social que s’ha presentat de les propostes del PAM de
ciutat. Per a fer-ho, es demana que hi hagi cessions d’espai
públic a entitats per a què siguin aquestes les que construeixin
els habitatges socials i augmentar així la disponibilitat del
recurs.
Es demana que hi hagi una major cessió d’espais per part de
l’Ajuntament a entitats per a poder així generar i arrancar
iniciatives socials.
Canviar la circulació al carrer de la Mina de la Ciutat.
Es demana la introducció de mecanismes de discriminació positiva
de les entitats socials i CET en les licitacions públiques com
ara les clàusules socials.
Garantir la formació en el bon tracte a la diversitat funcional a
totes les persones que tenen un tracte cap al públic
Millorar l'accessibilitat a l'habitatge i als espais públic i
carrers (població envellida a Verdun)
'-Construir els 16 Km i les 11 estacions que separen els dos
extrems de l'L9 entre Sagrera i Zona Universitaria.

-Entre els molts beneficis, destaquem els següents:

o  Infraestructura estratègica per unir el Llobregat i el Besòs
(Aeroport, El Prat,  Mercabarna, la Fira, l'Hospitalet, Camp Nou,
Zona Universitària, H.Sant Joan de Déu, H. Sant Pau, Est. AVE la
Sagrera, Santa Coloma, Sant Adrià i Badalona).

o  Millora de la mobilitat cap els 126 centres educatius, 52 de
Salut, 45 Residencies 3ª edat i nombroses empreses ubicades al
Districte de Sarrià-Sant Gervasi, des de tota la ciutat i l'àrea
Metropolitana.

o  Disminucaió exponencial de l'us de transport privat i per tant
de la contaminació, millorant el medi ambient i la salut de les
persones.
Es comenta que el tramvia va ser un mitjà de transport molt
popular al districte i fa més de 50 any que va desaparèixer. Per
aquest motiu es proposa que el nomenclàtor dediqui el nom d’una
plaça o carrer al tramvia.
Es proposa que hi hagi descentralització dels museus municipals
per acostar la cultura, la memòria i l’art als barris. En concret
es proposa descentralitzar el museu del transport i habilitar
algun espai relacionat al Districte.
Es proposa que es facin visites guiades, obertes i per
col·lectius, a diferents indrets i espais amb interès patrimonial
del districte. S’afegeix també que aquestes visites es podrien
fer en els diferents arxius municipal.
Es té la sensació que els diners recaptats per les entrades al
Laberint d’Horta no repercuteixen en la conservació del recinte i
el seus equipaments. Es proposa obrir el Palau eclèctic del
Laberint d’Horta per a poder fer visites i/o donar-li un ús
cívic.
Es comenta que amb la revisió del nomenclàtor d’alguns carrers
s’han produït canvi de noms que provoquen una pèrdua de la
memòria popular dels barris. Es posa exemples com “El Solar del
Muerto” ara Parc de l’Alzina. O bé la catalanització de carrers
amb cognoms castellans “Carrer Peñasco”(Peñasco era el cognom
d’una persona) ara Carrer Penyal.
S’apunta que molts carrers i places de la ciutat i del districte
tenen un rerefons i contingut vinculat a batalles, guerres i en
general amb un to bèl·lic. En aquest sentit es proposa revisar el
nom d’aquests llocs i posar-ne nous noms vinculats a la cultura
de la Pau.
* Posada en marxa del projecte, la redacció i licitació d'el
cual, ja está en fase avançada.
* El projecte ja va se presentat per part de l'Ajuntament en una
sessió monogàfica el 04.12.2017, havent-se presentat
posteriorment les al.legacions corresponents.
Crear un Museu – Taller de Gegants i Cargrossos que:

1) Posi en valor la cultura popular i tradicional al districte

2) Creïi un Museu viu que agrupi el ja existent en matèria de
patrimoni popular

3) Impliqui els infants i el jovent a través de les escoles i els
Instituts
Crear un recorregut forestal des del Nen de la Rutlla fins
l’estany amb parades d’interès artístic promovent

1) el patrimoni paisatgístic

2) Patrimoni històric

3) la Creació artística
Canviar el nom del carrer Ramiro de Maeztu per carrer d’Ana Maria
Matute. Es comenta que està aprovat pel nomenclàtor però encara
no s’ha fet el canvi.
Es proposa que en aquest mandat es pugui catalogar i protegir les
restes del monestir de Sant Jeroni a la Vall d’Hebron.
A Can Soler hi ha diferents elements patrimonials que s’haurien
de protegir i es proposa crear un espai museístic vinculat a
l’equipament.
* Iniciar el treball de diagnòstic d'aquest tram, per donar
continuïtat a la reurbanització que va començar amb el tram entre
carrer Aragó i la Gran Vía el 2014.
* Aquest últim tram, enllaçaria amb la reurbanització de
l'Avinguda Tibidabo, finalitzant un eix que dóna molt sentit a la
unió de la mar amb la muntanya, en la nostra privilegiada ciutat.
* Recuperar un dels emblemes més importants de la nostra ciutat,
el "Tramvia Blau", eix central d'aquesta avinguda, degudament
actualizat i amb les corresponents mesures de seguretat.
* Reurbanitzar l'avinguda Tibidabo, perquè els vianants puguin
gaudir d'un espai únic, que és patrimoni históric de la ciutat,
amb edificis singulars, que son centres de coneixement e
innovació, en les seves diferents facetes.
La idea és recuperar un carrer amb moltes possiblitats com és el
Carrer Escorial, que avui en dia queda bastant en l'oblit degut
al fort trànsit i velocitat dels vehicles (sobretot els
ciclomotors).  Amb un carrer pacificat la gent tornaria a fer
vida a Escorial i segur que el comerç es beneficiaria igualment.

Per recuperar el carrer per als veïns seria necessari el següent:

- Pacificació del trànsit rodat (zona de 20 o 30 km/h amb badens)
- Amplicació de voreres
- Aprofitar algun angle per fer mini-places o introduïr més bancs
per la gent
- Més verd al carrer amb un arbrat més frondós.

La zona més preocupant seria des de Trav. de Gràcia fins
Providència, però lo ideal seria fins Trav. de Dalt.
* És el pulmó verd mes important de Barcelona i la seva Àrea
Metropolitana, i com a tal requereix una atenció especial i
sostenible en la seva gestió, cura i millora:
* Gestió del parc, boscos , agricultura i ramaderia, relacionat
amb els incendis.
* Delimitació clara dels seus límits, amb la Ciutat de Barcelona
i municipis colindants.
* Carretera de les Aigües, gestió i problemàtica relacionada amb
la massificació d'usuaris: passejants, runners, bicicletes i
mascotes.
Crear ajudes per tal de subvencionar les millores a fer a les
edificacions del barri que ho necessiten.
Pla per eliminar tots els sostres d’uralita amb precaució amb
l’asbest que puga existir.
Creació d’un espai per a encontre i convivència de la joventut
del barri.
Ampliació espai per a encontre i convivència de la Gent Gran del
barri.
Projecte i execució de la pacificació dels carrers Aiguablava i
Portlligat.