darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Las playas de Barcelona están al límite de capacidad. Crear
nuevas playas artificiales con el cambio climático y con el coste
de mantenimiento que tiene reponer la arena cada año no tiene
sentido. Se trata de crear piscinas de agua de mar naturales
rodeadas de zonas para tumbarse y vegetación para relajarse
bañarse y tomar el sol en la zona abandonada que estaba destinada
al zoo marino o el parking tras la Marbella. Parecido a las del
forum pero mas accesibles y cerca de la ciudad. Se puede mantener
una zona para espectáculos en la explanada y el resto convertirlo
en parque marítimo con pinos y vegetación mediterránea. al ser
piscina en altura no sufriran la perdida de arena con el cambio
climatico, temporales y el aumento nivel del mar.
Se prometio en el anterior mandato, la construccion de un Carril
Bici desde  Horta a  San Antonio M  Claret  indispensable para la
utilizacion de este medio de trasporte , con seguridad para poder
llegar a todos los puntos de Ciudad. Con la eliminacion de
aparcamientos de la zona azul, se podria construir un Carril de
doble sentido similar a los de la Av. Felipe segundo, con andenes
para las paradas de autobuses .
Es urgente esta promesa echa por la administracion , en un barrio
rodeado de montañas
Cal fer ús de llenguatge inclusiu i no discriminatori:
1- Dir ‘animal de família’ vs ‘animal de companyia’ o ‘mascota’.
2- Dir ‘responsable/acompanyant’ vs ‘propietari/amo’.
Demanem que aquests canvis s'incloguin en la Guia de Comunicació
Inclusiva creada per l'Ajuntament de Barcelona
(https://ajuntament.barcelona.cat/guia-comunicacio-inclusiva/es/
).
3.- Canvi radical del missatge i llenguatge en les campanyes de
l’Ajuntament. Introduir campanyes que vagin en la línia de
protegir i assolir el màxim nivell de benestar de l’animal,
mitjançant l'assertivitat i la proacció.
4.- Defugir de les campanyes que trenquen la convivència perquè
fomenten intolerància i menyspreu cap a les persones amb gos, i
legitimen actituds violentes envers elles.
Les campanyes de sensibilització han d'incloure continguts
teòrics i pràctics:
Activitats formatives i de comunicació
I cal enfocar-les cap a:
Prioritzar la qualitat de la socialització i no la quantitat.
Prioritzar el passeig de qualitat  i no el de cansament físic.
Revertir els paradigmes d’educar sota criteris humans i/o de
dominància i jerarquia
Promoure el coneixement de la necessitats del gos com a espècie
(especialment infants)
Campanyes informatives del protocol a seguir davant d’agressions,
maltractaments, enverinaments i substàncies feridores a la via
pública.
Promoure un passeig el més natural possible sense lligar que és
vital per un desenvolupament físic normal, el seu equilibri
cognitiu, maduratiu i emocional i per a la seva correcta
socialització amb altres gossos. Les limitacions de la corretja
per dur a terme conductes exploratòries i d'orientació naturals
de l’espècie i la impossibilitat de desplegar o decidir
estratègies comunicatives amb altres individus, són fets que
fàcilment poden derivar en limitacions i carències a nivell de
comportament que incideixen directament en la convivència.
Garantir l’avaluació de les campanyes per professionals
consolidats i formats en el coneixement de les necessitats del
gos com a espècie i la seva naturalesa. En aquest sentit, donem
suport absolut a la línia de treball d’experts internacionals com
són Turid Rugaas, Anders Halgreen i, a casa nostra, Udols o
Tartaruga, entre d’altres.
La protecció i defensa dels animals passa perquè l’autoritat
controli d’ofici l’acompliment de la normativa vigent, per tant
cal la creació de brigades especialitzades que sàpiguen detectar
algun tipus de maltractament i en facin seguiment pel que fa a:
1- L’abandonament.
2- El tracte que reben els animals.
3- Les condicions de manteniment en què viuen.
4- L’assistència veterinària que reben.
5- Nuclis zoològics: compliment dels requisits.
6- Criança il·legal.
7- Compra i venda il·legals.
8- La identificació electrònica (xip).
9- L’alta censal.
10- Elements de passeig feridors (collars, morrions, corretges,
…ús de bicicletes, patinets i skates).
Pel que fa als punts 6 i 7, en demanem la prohibició total i
absoluta.
I pel que fa als punts 8 i 9, cal dotar amb lectors de xip a
totes les brigades de la GU, i complementar-los amb un sistema de
creuament de dades per verificar l’alta censal i el nom i cognoms
de la persona responsable del gos, així com continuar treballant
per unificar els registres de xips ANICOM I AIAC.
En aquest sentit, cal acordar amb el COVB perquè els veterinaris
passin per defecte el lector de xip en totes i cadascuna de les
visites facultatives per assegurar-ne l’existència i
funcionament, i procedir a la seva implantació en cas contrari.
Així mateix, caldria facultar-los perquè alertin l’OPAB si
sospiten d’algun tipus de maltractament físic o psíquic.
Cal establir un protocol que coordini els serveis socials i
d’urgències amb l’OPAB perquè els animals afectats per situacions
d’emergència siguin tractats d’acord amb els paràmetres de
protecció i defensa dels seus drets, i garantir que seguiran en
el nucli familiar al què pertanyen.
Aquest carnet pot resultar ser un greuge comparatiu cap a un
col·lectiu específic de la ciutat, que el discrimina respecte a
la resta de la ciutadania, a la qual no se la fa signar cap mena
de compromís de coneixement i acatament de cap normativa per
utilitzar l’espai públic.

Per tant, cal convertir aquest “carnet” (al què s'hauria de donar
un nom diferent), en una eina pedagògica i no en un simple tràmit
burocràtic i enfocar-lo cap a un coneixement de les necessitats
dels gos i un aprenentatge per conèixer el seu llenguatge.
Per altra banda, el coneixement de la normativa no garanteix, en
cap cas, el benestar animal.
El barri de Camp de l’Arpa està densament poblat i té molta
mancança de Verd Urbà.
Demanem el condicionament del carrer Freser, amb voreres molt
malmeses i convertir-lo en una via amable per al vianant. El tram
entre Etèrna Memòria i Lorenzale no té semàfors i els vehicles
passen molt ràpid. El carrer no té necessitat d’ésser un carrer
principal en l’últim tram, doncs per arribar a Navas es pot fer
per passeig Maragall i Indústria. Això permetria, com a proposta,
convertir-lo en plataforma única a partir del carrer Nació i
deixar pas només al vehicle privat per accedir als pàrquings o bé
comerços, i al creuament amb Indústria es podria fer una gran
plaça, que podria prendre el nom de la biblioteca adjacent: Plaça
Caterina Albert.

Hauria de ser un espai humà i accessible, especialment als
infants, gent gran i persones amb discapacitat i dotar-lo de la
flora i arbrat adequat. Alhora, poder disposar d’un punt de
connexió WI-FI a l’abast de tothom.
Addicionalment, es podria col·locar algun panell d’informació de
caràcter pedagògic respecte Biodiversitat, Canvi Climàtic, Valors
cívics, etc.

D’aquesta manera es crearia un gran eix cívic i verd format per
la plaça, la biblioteca, el carrer del Guinardó, el punt Bicing,
o el parc infantil davant l’escola Antoni Balmanya.
Ampliar el parc d‘habitatge social de lloguer destinat a persones
vulnerables.

En tots aquells edificis en que la l‘alçada reguladora no estigui
esgotada, permetre als veïns la instal.lació de moduls
prefabricats sostenibles en coberta per a la construcció del
darrer habitatge a la finca.
L‘ajuntament pagarà el cost del modul i la seva instal.lació i
llogarà l‘habitatge a persones vulnerables.
Els propietaria de la finca rebran la quota del lloguer social
per part de l‘Ajuntament. La persona vulnerable, si es troba en
situació d‘atur fara de manena no onerosa les tasques de neteja
de l‘edifici.
Habilitar sistema de recollida, com fan en altres països,
d'envasos de vidre i/o plàstic (ampliable a altres materials),
bonificant als ciutadans que reciclen amb remuneració, vals o
descomptes. Instal·lacions posades en mercat, supermercats o
espais públics a càrrec Adm. Públiques.
Generació d'un nou espai per formació de persones en oficis
relacionats amb la cuina i serveis vinculats.
Possibilitar que siguin estudis amb titulació homologada. I també
tallers de perfeccionament o especialització.
Necessitat d'ampliació d'instal·lacions i centres relacionats amb
l'economia local:
1/ oficis relacionats amb la mar
2/ professions tècniques relacionades amb salut i assistencials
3/ oficis artesans
4/ professions relaciones amb el món artístic i gràfic
5/ professions vinculades amb la moda sostenible

Sense exclusió d'edat o gènere.
Habilitar espai per coworking i foment d'emprenedoria local.
Sense detriment de la feina de Barcelona Activa, cal espais per
projectes de persones emprenedores amb suport per instal·lacions
(espais), subministraments, recursos de difusió i/o assessorament
o consultoria per consolidar les seves iniciatives.
Premiant les que ajudin a la dinamització local i d'interrelació
amb l'actual teixit empresarial de petit comerç local.
Disposar d'un o varis edificis per cobrir les necessitats
immediates de persones que es queden sense habitatge temporal o
definitivament. Pisos per donar acollida a persones fins disposar
d'una solució alternativa o permanent, amb un temps prudencial
per l'actuació de taules o àrees de serveis socials i/o
habitatge.
DESCRIPCIÓ BREU: Biblioteca d'objectes per compartir coses d'ús
esporàdic

DESCRIPCIÓ AMPLIADA: creació d'un espai similar a una biblioteca
on es puguin demanar en préstec objectes dels quals fem un ús
esporàdic: crosses, trepants, cadires de rodes, motlles de
pastís, batedores, carrets per a transportar coses, cotxets de
bebè, roba (per exemple vestits de festa), disfresses, maletes
per a fer un viatge, escales de pintor, cadires o vaixella per a
un sopar familiar o de grup, patins, màquines de cosir, bolquers
de tela, etc.

BARRI: Gràcia

QUIN ÉS L'IMPACTE ESPERAT DEL PROJECTE?: és un model de consum
sostenible i responsable que fomenta el reciclatge i evita
l'excés o acumulació de coses d'un sol ús (o ús limitat) que
puguem tenir a casa. Compartim les coses i les cuidem perquè les
pugui reutilitzar algú altre.
“Una cultura comuna, la societat multiracial que ja som”

OBJECTIU:
Visualitzar que ja compartim una cultura, que tothom és una
persona autòctona vàlida, independentment de la seva raça o
fenotip, procedència, situació legal/administrativa, etc.

Som reals , volem decidir i que es respectin els nostres
sentiments cap al lloc on vivim. Volem una nova mirada cap a
nosaltres, que ens inclogui i ens aculli com a iguals.

CONTEXT:
Pel fet de ser una persona racialitzada, es qüestiona la nostra
condició d’autòctons i això comporta que ens sentim com a
extrangers al nostre propi país, ens fan sentir diferents.

Aquest col·lectiu el formem, entre d’altres, les persones:
-Adoptades transracials
-Migrades a la joventut
-Mestisses de raça i/o procedència
-Blanques amb cognoms encara pocs comuns
-Racialitzades nascudes o no al país
-Arribades al país com a acompanyants dels seus pares

PLA D'ACTUACIÓ A LLARG TERMINI:
Intervenció transversal a tots els àmbits de la nostra societat
que permeti el desenvolupament ple de totes les persones amb
independència del seu fenotip i que inclogui actuacions en
educació, una plataforma pública d’informació i visibilització,
campanyes gràfiques, formació, xerrades, debats...

Volem canviar el paradigma per crear una visió interseccional del
que ja és la nostra societat i la nostra cultura.

Moltes gràcies.
Necessari l'enretirada i desmuntatge de la gran taulada d'AMIANT
al costat de la SALA PEPITA CASANELLAS  on es troben els  Serveis
Socials de La Marina i l'Oficina d'atenció al ciutadà de La
Marina. Té molts metres quadrats de superfície, està trencada i
degradada. Sovint cauen troços de façana que la subjecta i està
en ruïnes. Pertany a l'antic cinema Capri que després va ser un
gimnàs ja tancat fa anys i en venda. No podem estar en perill
cada cop que entrem i sortim del centre de l'Ajuntament, a part
de respirar el tòxic AMIANT. Al barri s'han donat casos
d'asbestosis.
La construcció d'escales mecàniques al carrer Passerell en un
dels dos passatges d'escales...Baixada de Passerell o Passatge
Cadernera, degut a la mala comunicació amb el transport públic
amb la part alta del barri del Carmel, autobús 22, 24, N4,
N5...les grans pendents a carret Conca de Tremp, escales als
passatges abans mencionats, edad avançada dels veïns d'aquesta
part del barri, donarien un servei amb anys d'espera en diferents
reformes del barri, a veïns dels carrers Montserrat de Casanovas,
Conca de Tremp, Passerell, Queixans, Arboç, Doctor Bové, Gran
Vista, Pedrell, Carretera del Carmel...seria una millora en
mobilitat pel veïnat així com executar una obra inclosa en antics
plans de millora.

Salutacions.
Hay muchas estaciones del metro de Barcelona, que no están
acondicionadas para minusválidos, es importante pensar en las
limitaciones de las personas de 3ra. edad y las personas que
tienen limitaciones.
También se deben mejorar las instalaciones, ya que las actuales
presentar un notable deterioro en sus paredes, suelos, techos,
filtraciones, roedores, polvo en los techos pegado y de color
negro del tiempo que tienen allí.
También más seguridad, actualmente estamos padeciendo situaciones
preocupante y que pueden ir a más si no se toman acciones, es
indignante ver como las bandas de delincuente están actuando de
noche y de día en el metro y muchos de nosotros nos encontramos
indefensos antes estos hechos, por lo que nos sentimos menos
motivados a salir de casa para evitar ser robados o agredidos,
pero no salir de casa no es la solución, se deben tomar acciones
que nos permitan seguir viviendo con la calidad de vida que hasta
ahora hemos tenido y no queremos renunciar a ello.
Este proyecto contempla extender la red del transporte público a
zonas más inaccesibles de la ciudad. Sería beneficiosa un buen
sistema de transporte público para llegar a puntos más
inaccesibles como Collserola, Montjuic, Tibidabo, playas y para
las personas que están quejándose de la ZBE, lograr una mejor
interconexión al puerto, aeropuerto, polígonos industriales, etc.
para poder dejar sus vehículos en casa, y reducir estrés. Además
del estrés cotidiano que va en aumento, las personas se sienten
más solas, deprimidas y agresivas, entonces considero que también
necesitamos una campaña para reconectarnos con nosotros mismos y
con la naturaleza. Los expertos han cuantificado en 2 horas por
semana la cantidad mínima de tiempo que una persona necesita
estar cerca de la naturaleza para una mejor salud física y
mental.
La propuesta cubre toda la ciudad de Barcelona y su entorno.
Al ser un proyecto dirigido a la ciudadanía en general considero
que la perspectiva de género está perfectamente contemplada en la
iniciativa.
Este proyecto puede facilitar que los ciudadanos se conviertan en
agentes activos en la creación y mantenimiento de una sociedad
más armoniosa con nuestro entorno natural.
Serán necesarios especialistas en planificación y TMB.
Està demostrat que la inversió en entitats de cultura popular
incrementa el teixit social dels barris. Això reverteix en major
seguretat, lligams veïnals, vinculació amb l'entorn, integració
de nou-vinguts i, com totes les activitats de lleure, en una
millora de la salut. Addicionalment, permet mostrar la cultura
popular a turistes, intentant així, canviar el model turístic
actual al canviar l'oferta de consum. Tradicionalment les
activitats de cultura popular (ex. geganters, diables,
castellers) amb l'excepció d'alguns casos puntuals (com colles
sardanistes) han estat adreçades a la població masculina, i així
la majoria d'integrants eren homes, i en conseqüència, eren
entitats liderades per homes. Incrementar pressupostos en aquest
àmbit obrirà el camp a una major participació, incloent les
dones, cis i trans. Amb més recursos podran dur a terme campanyes
d'inclusió de dones i facilitar-ne la participació. Actualment
moltes colles i entitats només tenen pressupost per sobreviure i
no per obrir noves accions transversals o de gènere.

Cost aproximat orientatiu: Increment del 50% en els pressupostos
actuals del districte en termes de Cultura

Agents implicats: Barcelona Cultura Popular, Ajuntament de
Districte de l'Eixample, Associacions de Veïns i entitats
culturals. A un altre nivell més operatiu AFAs i escoles.
Hay que solucionar el problema de la entrada de los perros en el
Turo Park y los 79 parques que el Ayto. de Barcelona ha cerrado
indiscriminadamente. El Turo Park es un parque que los dueños los
cedieron para concursos caninos. Además si está catalogado como
parque histórico, esto no afecta a la entrada de los perros
además de las modificaciones de flora que se están perdiendo por
la mala gestión del parque. Rogamos un debate abierto.
Obrir accès a la zona del parc de la Creueta del Coll des del
Barrio de la Teixonera, ja que per accedir-hi hem de voltejar tot
el parc fins la entrada principal amb accès a l'àrea infantil i
piscina. Es podria obrir un accès per la part superior del turo
per tal de comunicar els barris de la Teixonera i el Coll per
dins del parc, eliminant el tallat rocós que hi ha actualment.
Arreglar i iluminar la estructura metálica exterior de la Torre
de Jaume I  del aeri del port per afegir-la al Skyline nocturn de
Barcelona
Reservar áreas de aparcamiento con puntos de recarga eléctrica de
pago en la vía pública, similares a los de zona verda, blava,
càrrega i descàrrega , minusvàlids....
Campanyes de sensibilització al districte per visualitzar el
col·lectiu de persones amb diversitat funcional i combatre
l’estigma. Organització d’activitats lúdiques com per exemple
projecció de pel·lícules amb col·loquis amb les persones del
col·lectiu.
Campanyes formatives i de sensibilització sobre la correcta
atenció i el bon tracte a persones amb diversitat funcional per
part de totes les persones del districte que realitzen atenció al
públic (persones comerciants, persones treballadores
d’equipaments públics, persones treballadores de l’àmbit
sanitari, etc.)
Garantir l’accessibilitat dels gimnasos municipals, parcs i
camins forestals, Festes de Sants, esglaons d’accés a comerços
Garantir l’accessibilitat de la senyalètica vinculada a
equipaments i espais d’interès del districte (lectura fàcil,
pictogrames, grandària, etc.), instal·lació de sistemes de
lectura fàcil en els busos
Garantir l’accessibilitat de les formacions i tallers dels
centres cívics, els continguts dels museus i espais culturals
(ex. Museu del Disseny), cursos de formació professional,
activitats de conscienciació mediambiental, sessions de cinema
subtitulat
Adaptació de protocols administratius relacionats amb gestions
públiques per tal de garantir l’accessibilitat dels procediments
i garantir l’existència de fulletons i instructius de tràmits
municipals en lectura fàcil
Incloure mesures de discriminació positiva per les propostes
realitzades per part de col·lectius minoritaris en el marc
d’accions de democràcia directa de l’Ajuntament (per exemple,
pressupostos participatius)
Augment de les ofertes de feina dirigida al col·lectiu de
persones amb diversitat funcional, especialment en l’àmbit
municipal
Realització de programes per la millora de les condicions
laborals del sector de la cura
Restauració de les voreres de la zona de Montjuïc per permetre
l’accessibilitat, ja que els busos no poden fer les seves parades
habituals amb rampa si la vorera no es troba en certes
condicions.
Restauració de les escales de l’entorn del funicular i
instal·lació de barana
Dotació de recursos per a garantir la ràpida restauració de
l’accessibilitat de carrers i espais de pas després d’episodis
climàtics adversos
Instal·lació d’anells magnètics al centre de teatre de Sants i
altres equipaments públics, així com a taxis
Instal·lació de pantalles als Centres d’Atenció Primària i altres
centres sanitaris del districte per garantir l’accessibilitat en
la informació i la comunicació
Moltes persones es troben amb dificultats per utilitzar els
contenidors, fet que dificulta la realització de tasques diàries
com llençar les escombraries i no permet garantir el reciclatge.
Hi ha contenidors que encara funcionen amb palanca –de difícil ús
en funció de la mobilitat de la persona, tant si la palanca és de
peu com de mà- . Cal calibrar també l’ús de la força necessari
per a l’ús de la palanca, donat que no totes les persones tenen
el mateix grau de força.
Cessió d’espais buits com solars per al seu ús per part de les
entitats (per exemple, realització d’un hort urbà per part de
persones de residències o centres ocupacionals)
Realització d’un programa de suport per facilitar que grups de
persones amb diversitat funcional puguin realitzar viatges i
turisme
Augmentar el parc d’habitatge i residències públiques accessibles
i assequibles per fomentar la vida autònoma de persones amb
diversitat funcional
Garantir l’acompanyament legal en casos de desprotecció i/o
potencial risc de pèrdua de l’habitatge
Augmentar la disponibilitat i accessibilitat a la figura de
l’assistent personal o acompanyant per poder realitzar de forma
autònoma activitats fora de la llar a persones amb diversitat
funcional
Campanya de conscienciació sobre la contaminació acústica
(escoles, bars, residències) i possibilitat de silenciar i
subtitular les televisions de l’entorn
Campanya de conscienciació sobre la soledat en les persones grans
derivada de problemes auditius
Augment de recursos humans amb més professorat i altres figures
educatives. TiS (Tècnic/a integració social) MALL (suport aula
d'acollida) i EMO (educació emocional) i educadora social a les
escoles Antaviana i Turó de Roquetes.

Donar estabilitat i més hores a la figura del promotor escolar.
Donar suport per possibilitar la continuïtat del projecte Juliols
de Franja, activitats gratuïtes per a joves a partir dels 12 anys
als estius.

Ampliació de criteris d'accessibilitat a les beques per a les
activitats de lleure d'estiu.
Dotar de recursos econòmics al projecte GPS (mirades
restauratives) per evitar les expulsions a les aules dels
instituts d'educació secundària. Aquest projecte està en fase de
prova pilot amb bons resultats.
Ampliació de les places d'escoles bressol al barri de Roquetes,
ja sigui ampliant les existents o habilitant nous espais que
puguin absorbir més nens i nenes.
Barcelona necesita unas 10 cocheras de Santas en toda la ciudad.
El asociacionismo sociocultural va creciendo y creciendo, las
entidades no tienen espacio para hacer sus eventos, los centros
cívicos con sus modelos y criterios actuales no se adaptan a la
realidad y necesidad de hoy en día, hay mucha burocracia para
utilizar un espacio en centros cívicos, los horarios no se
adaptan, los espacios no son adecuados para la diversidad de
eventos. Urgente Barcelona necesita habilitar espacios cerrados
para organizar eventos socioculturales...
Al Districte de Les Corts no hi ha cap servei per acollir
personas amb discapacitat que necessitin iniciar un projecte de
vida independent. Es cert que hi ha un projecte de creació de
llar residència, que será a llarg termini, donat que está pendent
d'un procés d'expropiació. Pero a curt termini es necessita ja un
lloc (pis o pissos) per iniciar ja trajectories vitals.
Aquest edifici el 12 de maig del 2018 va ser adquirit per
l’Ajuntament de Barcelona, i gestionat per l'IMHAB. Està format
per 11 pisos, dels quals 4 estan  buits i la resta amb residents.
Incorporar els pisos buits al Parc d'Habitatge protegit de la
ciutat per a famílies en emergència habitacional.
L’edifici de la Ronda de Sant Pere, número 41, que havia estat
els antics jutjats de la Seguretat Social, és un edifici públic
qualificat d'equipament.  Des que els jutjats socials de
Barcelona es van traslladar a la Ciutat de la Justícia el 2015,
l’edifici està buit. Per tres vegades la Seguretat Social ha
intentat subhastar l'edifici, per privatitzar el seu ús,
perdent-se un equipament públic, que disposa de dos soterranis i
planta baixa més vuit plantes, amb una superfície total de 5.296
m².

Els veïns de l’Eixample ja van denunciar el segon i tercer intent
de subhasta, l’octubre del 2018 i el novembre del 2019. Proposem
que la finca es destini a Residència de gent gran, Centre de dia
i a habitatges assistits tan per joves com per gent gran, a
través d'un conveni de cessió a l'Ajuntament de Barcelona
temporal o permanent, tal i com preveu la Carta Municipal.
Ruego al ayuntamiento, en particular al departamento de parques y
jardines, que haga un tratamiento preventivo de endoterapia
vegetal contra la galeruca del olmo durante la primavera en el
barrio de Sant Andreu, expecialmente en la calle Segre.

Esto solucionaría un problema de salud publica importante para
los vecinos del barrio y para los olmos.
Estudi de viabilitat i/o proposta de tramvia connectant la línia
del tram-Llobregat a través de l’eix de la Carretera de
Collblanc, carrer de Sants, Hostafrancs, Avinguda Paral·lel i
l'eix dels passejos de Carner, Colom, Isabell II, Marquès
d'Argentera, Circumval·lació amb el tram-besòs.
Necessari per alleugerar L5, L1 i L3, millorant connectivitat amb
L4. Mitjà de major capacitat que bus D20 que cobreix aquesta ruta
saturat. Demostra una gran demanda en l’eix Collblanc-Paral·lel
degut als 2 enllaços de metro de plaça Espanya i plaça de Sants.
Serviría per pacificar l'eix de Sants, i fer Paral·lel més
humana, amb un carril bici pels laterals, tramvia al centre
guanyant prioritat compartit amb bus.
Afecta a districtes de Les Corts, Sants/Montjuïc/Eixample i en
una continuació com la plantejada, Ciutat Vella.
Un estudi pot costar 50.000€
És el transport més accessible i ofereix major capacitat que el
bus, a més fa el trajecte més segur anant de peu. Per dur
cotxets, per a embarassades, per a gent gran és més còmode i
segur. I no només amb perspectiva de gènere, també és més
inclusiu amb PMR
Millora del transport públic a la zona, menys saturació del D20 i
de les linies de metro. Oportunitat per reformar 2 eixos a
pacificar i millorar en aspectes com els seus carrils bici
inexistents o mal dissenyats.
Caldrà implicar a AMB, TMB, TRAM, Ajuntament de Barcelona,
Generalitat, associacions de veïns, associacions del transport
públic i de la bicicleta.
Els nostres barris han canviat molt en els últims anys, tant
urbanísticament com d'habitants. Els veïns que havien viscut en
generacions passades ens estant deixant i amb ells se'n van els
records d'espais que també han desaparegut: cases, transports,
masies, places, carrers, indústries, etc. Els veïns presents i
futurs estan mancats d'aquestes informacions i amb això els robem
part de la seva història.
Proposo la creació d'un equip mixt, districte-veïns, que elabori
un llistat d'aquests espais desapareguts per senyalitzar-los amb
una placa o indicador que permeti al veïnat i a altres ciutadans
i turistes saber més dels nostres barris. Crec que hem de
saber-nos valorar i poder demostrar la rica història d'aquests
espais, pensant en els nostres descendents, no tot han de ser
obres i urbanisme, hem de preservar la memòria.
El Poble Sec, som un barri amb manca d'instal·lacions, per poguer
realitzar esports en un poliesportiu i piscina,
Me ha sorprendido no encontrar ninguna propuesta relacionada con
solucionar la drogadicción entre más de 2000, a pesar del alto
índice de consumo de drogas en la ciudad, según estudios
internacionales
https://elpais.com/elpais/2019/10/23/ciencia/1571821892_877018.html
y la existencia de más de 30 narcopisos en una zona como el
Raval. Debe existir un cambio de política sobre la drogadicción
para considerarla como una enfermedad y cambiar las políticas al
respecto.
https://www.dw.com/es/as%C3%AD-lucha-frankfurt-contra-la-drogadicci%C3%B3n/a-39150983
En Sarrià-Sant Gervasi existen zonas tranquilas donde podría
ubicarse un centro piloto con salas de consumo regulado y gran
dotación de trabajadores sociales para hacer un seguimiento de
los enfermos para reducir la criminalidad relacionada con la
drogodependencia.
Cubrir amb plantes trepadores els murs, places dures i pareds
divisories entre els habitatges.

Posar més jardineres o fer petits parterres  a les voreres amples
on ara aparquen les motos i que els veïns puguin tenir cura
d'aquestes jardineres.

Plantar més espècies d'arbres autòctones  i que donen més ombra
que els arbres que hi ha ara, com pins,  roures, xipres,
oliveres, tarongers

Caldria que miressim on miressim de la ciutat sempre hagués un
element de verd, que la ciutat volgués distingir-se
internacionalment per ser una de les que més arbres ha plantat.

I que es reforestes la muntanya de Collsrolla perque hi ha espais
d'aquesta que estan àrids.
Actualment caminar a través de l'Avinguda Mistral en línia recte
és impossible, ja que alguns passos de vianants i semàfors estan
dissenyats des del punt de vista de la circulació dels cotxes i
altres estan dissenyats únicament per quan es creua l'Av Mistral
per la part central.

Els trànsit per la part central de l'Avinguda és desitjable quan
s'hi passeja. Però quan s'hi transita, s'evita la part central
degut als diferents obstacles (terrasses, zones ajardinades,
bancs, zones de joc infantil. Per accedir als comerços o
travessar l'Avinguda es fa per els laterals.

Aquesta avinguda també es considera com a ciclable, però només
existeixen passos específics de bicicletes en el creuament de
Mistral/Vilamarí. La resta de trams obliguen a les bicicletes a
passar per les voreres o passos de vianants.

S'haurien de crear nous passos de vianants o traslladar els
existents per fer-ne una via transitable pels vianants i
bicicletes en els lateral.

Per facilitar la circulació en línia recte, s'haurien d'eliminar
els següents xamfrans:
Av Mistral-Rocafort-Floridablanca
Els 4 xamfrans de l'interesecció Entença/Floridablanca
Llançà-Sepulveda
Aquesta proposta busca augmentar l'oferta d'habitatge a la ciutat
sense augmentar l'edificabilitat. Reduint les cases de grans
dimensions, reconvertint-les en pisos.  Com ja passa en altres
ciutats europees. Tot i que Barcelona no compta amb un gran
número d'habitatge unifamiliar, l'extensió d'aquestes zones sí
que és prou gran.
La proposta busca augmentar l'oferta d'habitatge insuficient i
fer aquestes zones més sostenibles.
Es convertirien en més sostenibles i els serveis municipals més
eficients, al augmentar la densitat de població i amortitzar
millor el serveis a oferir a aquestes zones (enllumenant,
manteniment, transport, recollida brossa,...).
Al no permetre augmentar d'edificabilitat no es crearia un efecte
especulatiu i constructiu sobre aquestes zones.
Centenars de motos aparquen a les voreres de l'Eixample. Moltes
de manera il·legal i algunes en espais on segons la normativa
actual encara estaria permes.

Les voreres son per els vianants i s'hauria de delimitar molt
correctament els espais on poden aparcar les motos:

- Sancionar i treure les motos que aparquen de manera il·legal.
- Senyalització vertical de prohibir aparcar motos en aquelles
voreres que entorpeixen el pas dels vianants. No té sentit
ampliar l'ample de voreres per a que aparquin les motos.
- Senyalització horitzontal d'aquells llocs on sí puguin aparcar.

S'ha d'eliminar el dubte de la normativa que defineix distàncies
i diferents maneres d'aparcar les motos.

Idealment s'hauria de crear la zona verda/blava per a motos. No
pot ser gratuït ocupar l'espai públic.
A Barcelona hi ha un 73% d'habitatges amb ascensor.
A Ciutat Vella només hi ha ascensors al  37% d’habitatges.
Al nostre districte, a més de la transformació dels barris per
motius especulatius, es produeixen onades de gentrificació per
manca d'accessibilitat vertical.
Les persones  grans i/o amb problemes de mobilitat queden
aïllades o tenen grans dificultats per sortir al carrer i
mantenir  l'autonomia personal, els vincles socials i la
participació.
Cal instal•lar ascensors a tots els edificis on tècnicament sigui
possible.
També cal que la instal•lació d’ascensors es consideri una
necessitat i no una opció.
Per una altra banda tenim moltes persones en atur amb i sense
formació.
Cal dotar de formació professionalitzadora a totes les persones
interessades en realitzar aquestes instal•lacions. I formar-les
també en la creació i gestió de Cooperatives.
Aquestes Cooperatives s'encarregaran de les instal•lacions
d’ascensors que milloraran la vida de moltes persones i
mantindran la dignitat  del districte i la ciutat.
Les subvencions d'Habitatge cal que arribin  a les Finques a la
meitat de l'obra i no al final per tal de facilitar a tothom
l’assoliment de les despeses.
Igual que en la calle gran de Sant Andreu, continuar con la
pacificación de la calle Gran de la Sagrera para proteger los
colegios que hay en dicha calle, revitalizar el comercio de la
zona y reducir la contaminación, devolviendo la calle a los
peatones y limitando el tráfico rodado.
ALLIBERAR ESPAI DEL PARC DE LA PEGASO PER A EQUIPAMENT SOCIAL PER
AL BARRI.

La Guàrdia Urbana del Districte es va instal·lar de forma
provisional en un dels espais d’equipaments del barri, tot just a
l'entrada del Parc de la Pegaso, a l’espera que es construís una
nova caserna.

Com que l’espai on és previst construir l’esmentada caserna ja fa
molts anys que és de titularitat municipal i la seva construcció
només depèn de la decisió política de portar-lo cap endavant,
demanem que es realitzi el projecte corresponent i s’executi
l’esmentada caserna, per tal de millorar les condicions dels
mateixos guàrdies i així alliberar l’espai del parc de la Pegaso
per a equipament social per al barri.
Millora de la proposta inicial del PAD de l'Eixample. Eix 5.
Aprenentatge, creativitat i vincles. 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/16159 )


Eix 5. Aprenentatge, creativitat i vincles. La proposta de canvis
en el nomenclàtor actual plantejada al PAD ha d’anar acompanyada
d’explicacions detallades sobre les persones que apareixen en
aquest per tal de preservar la seva memòria, treballar en pro de
la memòria col·lectiva així com aprofundir en ella i enriquir-la
(idea que s’incorpora en part al projecte d’inversió per als
pressupostos participatius).
Per una banda, incloure nomenclàtor extens amb informació
detallada de les biografies (en la línia de la proposta anterior)
i, per una altra, adjuntar mapificació dels emplaçaments que es
van bolcar amb el projecte d’Itineraris.
Vinculada a l’actuació 10 del PAM relativa a Memòria democràtica
(Línia estratègica 5.4)
Catalogació de tots aquells edificis patrimonials buits per tal
de recuperar-los, rehabilitar-los si cal, donar-los un ús públic
i col·lectiu i alhora recuperar memòria.
Existeixen encara refugis antiaeris i edificis del districte amb
un alt contingut en clau de memòria històrica que s’han de
recuperar. El de la Plaça Dr. Robert és un d’ells.
Instal·lar plaques informatives en els edificis que participen a
l’Open House 24h.
Treballar amb els Instituts de Secundària del Districte per
incentivar que es realitzin TR vinculats a la Memòria democràtica
i fomentar la recuperació de la Memòria en les generacions joves.
Impulsar el transport elèctric flexible a la ciutat amb la
Diagonal com a eix vertebrador Restringir la circulació de
vehicles no elèctrics per la Diagonal mitjançant la implementació
de carrils i infraestructura (punts de recàrrega) destinats a
transport elèctric sense rails: autobusos, cotxes i motos
elèctriques, patinets i similars, bicicletes... Incrementar els
espais verds i destinats a peatons en aquesta via. Restringir el
pas d’autocats turístics no elèctrics.
BARRI: Eixample. Des de Glòries a Francesc Macià
QUIN ÉS L'IMPACTE ESPERAT DEL PROJECTE? Pacificació d’un dels
eixos de comunicació principals de la ciutat. Reducció de
contaminació Reducció de soroll Millora qualitat de l’aire Impuls
a la mobilitat no contaminant dinamitzant-la a tota la ciutat, no
només a la Diagonal. Catalitzador d’inversions sostenibles
Projecte exemplificador i replicable Increment d’us del transport
públic no contaminant
Supressió del projecte de tramvia per la Diagonal.
QUINS AGENTS CALDRÀ IMPLICAR EN EL PLANTEJAMENT I EXECUCIÓ DEL
PROJECTE? Sectors públic i privat. Urbanistes. Veïns, empresaris,
comerç usuaris de la via de forma habitual, associacions veïnals.
Cal implicar-los al procés de transformació per tenir en compte
tots els pros i contres del projecte. Caldrà un Pla d’integració
i transició pels veïns (accés a zones parking de vehicles no
elèctrics permès, etc)
Es tracta d'un pas de vianants necessari perquè és "de facto" un
pas extraoficial que realitzen desenes de milers de persones cada
dia. Això és degut a que:
1) L'alternativa "legal" (per un semàfor) suposa caminar 75
metres extres de recorregut.
2) La sortida del metro està situada sense opció de pas de
vianants.
3) El carrer de la Muntanya no es pot recórrer a peu.
4) Les obres de millora de la Meridiana han permès recuperar una
part del recorregut del carrer de la Muntanya, i ha fet que
aquest punt sigui l'únic que falta i, també, que hi hagi més
demanda en aquest encreuament.
És necessari aquest pas de vianants, per la seguretat de les
persones, per la pacificació i per una ciutat pels vianants.

És una mesura especialment imprescindible perquè les dones són
les que principalment van a peu i en transport públic. És
necessari per l'equitat de les dones i vianants respecte del
vehicle en aquest punt.

L'actuació comportarà pacificació, seguretat, comoditat, reducció
del temps i recorregut de pas...
Es tracta d'un pas de vianants necessari per la seguretat. És "de
facto" un pas extraoficial que realitzen milers de persones cada
dia, en especial infants.

Això és degut a que l'alternativa "legal" (per un semàfor) suposa
caminar 110 metres extres de recorregut, i que hi ha molt poc
trànsit en aquest tram de carrer. Cada matí, migdia i tarda es
converteix en camí escolar (per anar a La Rambleta del Clot, a la
Dovella i a l'EBM El Petit Príncep). A més, també creuen per allà
molts veïns i veïnes.
Només cal anar-hi un dia de 8.50 a 9.05 i es veu clarament la
necessitat d'aquest pas de vianants, per la seguretat de les
persones, per la pacificació i per una ciutat pels vianants.

És una mesura especialment imprescindible perquè les dones són
les que principalment van a peu i acompanyen els infants. Així
mateix, són les que més assumeixen la cura i, per tant, les que
més necessiten un pas adaptat i reconegut al carrer del Clot amb
Gabriel y Galán.

El projecte té especial rellevància per la pacificació,
seguretat, comoditat, reducció del temps i recorregut de pas,
educació viària dels infants...
Gràcies a les eines de gestió, als accessos remots i la
interacció amb persones des de qualsevol part de món, podem fer
que el teletreball formi part del dia a dia de les empreses.

S’hauria d’incentivar econòmicament I concienciar les empreses
per a que donin la possibilitat als seus treballadors de
treballar des de casa si ho desitgen.

Les principals avantatges d’aquest mètode son: la conciliació de
la vida laboral i familiar, estalvi de costos per a les empreses,
menys contaminació en hores punta, increment de la motivació
laboral, potenciació de la inserció de persones amb discapacitat
i/o persones que necessitin horaris especials (per a la cura de
nens i gent gran) i augment de la productivitat.

A més, el seu impacte a llarg termini seria que gran part dels
treballadors de Barcelona marxarien a viure fora de l’àrea
metropolitana i això crearia un gran impacte positiu sobre la
ciutat: abaixaria el preu dels lloguers, crearia menys
contaminació dels vehicles, etc.
Propongo que pongan escaleras automáticas desde la calle Montfar,
al lado de la escuela La Muntanyeta hasta el circuito, delante
del pueblo español.
Facilitar algún recogedor para que quien tenga animal, recoja sus
necesidades, porque mucha gente deja las calles que no se pueden
ni pisar.
También algún tipo centro cívico para jóvenes.
Más seguridad en El Barrio, más vigilancia
Que cada un dels habitatges públics tingui associat un manual
d'ús.
On es descriguin els elements que te cada habitatge (proteccions
solars, instal.lacions fotovoltaiques/panells d'ACS etc) i
d'expliqui com utilitzar la llar de forma eficient per guanyar
confort i reduir consum.
Es tractaria d'avançar en la construcció d'una residència per a
la gent gran al Districte de Les Corts.
Es tractaria de crear un centre ocupacional, amb l'objectiu
d'afavorir el desenvolupament, habilitació ocupacional, inserció
laboral i integració social de persones amb discapacitat
intelectual.
Es parla la necessitat de controlar l'acompliment d'algunes
normatives que fan referència als gossos, als patinets elèctrics
i a les zones d'aparcament de motos.
Eliminació dels desnivells del parc i murs separatius. Millora
dels accessos i de l'accessibilitat al parc. Actualització de
mobiliari, jocs infantils, enllumenat i altres.
Dotar a l'espai de més amplitud, seguretat i accessibilitat.
Espai més ampli i il·luminat, convidant a utilitzar l'espai en
igualtat d'oportunitats, seguretat i sense barreres.
Recuperació de la pista esportiva (futbol, bàsquet, ...)
gestionada per les entitats del barri de manera correcta i
d'acord amb el veïnat. Fins i tot es pot valorar el seu
cobriment.
És important disposar de pistes esportives de proximitat  per
afavorir que les dones gaudeixin de l'esport de pista, normalment
reservat al gènere masculí.  Els desplaçaments fan que hi hagin
menys grups femenins.
Entorn que inclou el pont de València (Navas de
Tolosa-Espronceda), parc de Biscaia i grades, parc de
València-Aragó, cobriment de les vies del tren de Sagrera, Escola
ETP Clot i vivendes.
Zona de molt ús i mobilitat a peu per part del veïnat.
Cal una millora de tot l'entorn. Millora de l'accessibilitat i
eliminació dels desnivells de la zona, dotant de rampes les
escales actuals.
Actualització de mobiliari, jocs infantils, enllumenat i altres.
Dotar l'entorn de més seguretat, accessibilitat i verd.
Interconnectar l'entorn de parcs, escoles i vivendes amb la xarxa
de vianants.
Remodelació zona verda pont València Biscaia.
Dotar de més verd i arbres els entorns.
Crear un espai per jugar a pilota (futbol, bàsquet...).
Jocs com els de la ludoteca del parc Ciutadella gestionats pels
veïns (es podria aprofitar el club de petanca o els locals d'on
era el CAP).
Millora la seguretat des de la perspectiva de gènere dotant
l'espai de mes bona visibilitat i bona il·luminació. L'actual
espai públic és molt insegur per les dones, tant com la perceben
com pel risc de patir agressions.
Millora important de l'accessibilitat i la seguretat.
Dotar l'entorn de més amplitud, visibilitat, il·luminació i més
verd.
Connexió dels diferents espais i la xarxa de mobilitat del
vianant.
El PAD del Districte de Ciutat Vella inclou la rehabilitació de
la finca municipal Can 60 (. c. Riereta 18-20-22) per fer un
espai de Joves i de Memòria Històrica.
Es proposa incloure en aquest espai un servei que s'ha ofertat
allà mateix els darrers 37 anys de suport a la inserció social i
laboral de joves amb especials necessitats d'inclusió social.
Aquest espai hauria d'incloure àrea d'acollida, espai de
despatxos, aula de formació i aula d'informàtica, i espais
d'entrevistes individuals. Les aules poden ser d'ús compartit amb
les activitats de memòria i de joves.
La gestió d'aquest servei s'hauria de confiar a entitats sense
afany de lucre amb tradició de treball al barri del Raval.
Obrir un segon Centre d'Acollida per a Joves sense Llar de ciutat
de Barcelona, seguint el model del Centre Maria Feixa.
l'Ajuntament de Barcelona des de desembre del 2017 té concertat
un Centre d'Acollida per a Joves sense Llar de la Ciutat de
Barcelona.
Un cop demostrada la seva utilitat, i responent a la gran demanda
existent, com es demostra en els darrers recomptes de persones
sense llar de Barcelona convindria:
. Instar a la Generalitat de Catalunya a desenvolupar més centres
d'acord amb el model de Maria Feixa.
. Concertar des de l'Ajuntament de Barcelona un segon Centre
d'Acollida per a Joves sense llar.
Barcelona disposa d'una Xarxa d'Habitatges d'Inclusió, dins
l'Acord per una Barcelona Inclusiva, de la que formen part
l'Ajuntament de barcelona i moltes entitats d'iniciativa social
que gestionen habitatges d'inclusió per hostatjar a persones amb
especials dificultats socials.
En aquests moments és molt difícil acudir al mercat ordinari per
llogar més habitatges d'aquestes característiques.
L'Ajuntament de Barcelona podria dotar un programa de captació
d'habitatges de lloguer i d'ajuts al pagament del seu lloguer,
per posar-los a disposició de les entitats de la Xarxa.
L'Ajuntament de Barcelona disposa del projecte Baobab i d'altres
programes d'oferta de serveis educatius i de lleure en horari
extraescolar.
Aquesta oferta és insuficient per atendre tota la població
d'infància i adolescència de la ciutat.
Cal ampliar aquesta oferta contractant més serveis a les entitats
d'economia social i solidària de la ciutat que treballen en
aquest camp.
Bon dia,

En relació a la nova plaça de la foto adjunta, demano que es
consideri posar-li el nom DAVID CAMINADA, professor de la UPF i
treballador de l'Ajuntament, a qui van apunyalar al cor al sortir
del consistori i va morir als pocs dies, farà cosa d'un mes.

Data i lloc de naixement i mort: Barcelona (1967-2020).

Motius i relació específica amb Barcelona: Es tracta del
treballador de l'Ajuntament apunyalat al sortir de la feina i
durant una dècada professor de Periodisme de la UPF, a l'edifici
que hi ha davant del nou parc al qual considero (juntament amb
Universitat) que seria un gest dedicar-li.

Adjunto diverses notícies sobre la seva relació amb Barcelona.

https://www.elperiodico.com/es/barcelona/20200122/muere-empleado-ayuntamiento-de-barcelona-apunalado-7816776

https://www.google.es/amp/s/www.lavanguardia.com/local/barcelona/20200122/473067965166/fallece-trabajador-ayuntamiento-apunalado-gotic-david-caminada-barcelona.html%3ffacet=amp
2. DESCRIPCIÓ BREU*
Es tracta d'utilitzar aquest solar sense ús, mitjançant
l'adaptació amb instal.lacions senzilles i de baix cost, per
poder realitzar activitats esportives;
Les instal.lacions han de ser de baixa inversió, tipus pista de
pàdel  i voley  (un dèficit en tot l'eixample, Gracia i aquesta
part del Guinardo), o altre tipus d’esport d’equip adequats per
la pràctica de persones joves, adults i grans, sense distinció de
gènere i/o edat.
Es tractaria de instal·lacions provisionals, ja que en aquest
solar sembla que ja està prevista un equipament poliesportiu.
Revisar els itineraris dels autobusos intermunicipals que
connecten amb l'Estació del Nord (Barri Fort Pienc) amb el
objectiu de minimitzar el seu recorregut i assegurar que circulin
per vies principals.

Els autobusos per viatges fora de la ciutat, que han augmentat
últimament amb nous viatges a Europa (flixbus, blablabus...), són
vehicles molt sorollosos i contaminants. Caldria reduïr el seu
recorregut per la ciutat. En l'actualitat fan servir carrers com
Casp, Ribes i Lepant (zona Fort Pienc - Auditori) en lloc de
circular per carrers més amplis i preparats per trànsit pesat,
com la Gran Via, c Marina o Av Meridiana.

Vull proposar que es torni a permetre el gir a l'esquerra als
autobusos que "pugin" per Marina, per estalviar que els busos
facin recorregut més gran per carrers veïnals que provoca
molèsties de soroll i contaminació.
Igualment, que el recorregut de "baixada" dels autobussos passi
per carrer Castillejos i Av. Meridiana.
El carrer Ribes, que connecta Arc de Trionf amb Glòries, està
establert com un Eix Verd al Pla Verd i de la Biodiversitat de
Barcelona 2012-2020. Tanmateix, no s'ha actuat en el tram del
carrer Ribes compres entre C Marina i C Castillejos. En
l'actualitat és un tram de carrer amb molt trànsit i
contaminació.

Demanem que es peatonalitzi aquest tram del carrer Ribes, i es
pacifiquin els voltants (creació d'una superilla en la zona?).
D'aquesta manera es donaria connexió amb el futur parc de les
Glòries, i es crearia un eix verd i pacificat per tots els
ciutadans, que ara mateix no té continuïtat.

A més, serviria per posar en valor edificis tan singulars com
l'Auditori i el TNC.
Pilar Espuña va ser la fundadora de la vocalia de dones, de l'AVV
del Turó de la Peira en la década de los 70.