darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Repensar l’horari escolar i implementar mesures que centrin la
mirada en les necessitats dels infants per afavorir el seu
rendiment escolar. També es comenta que la compactació horària ha
d’anar acompanyada de mesures de conciliació familiar i d’un
increment de l’oferta de les activitats extraescolars i de lleure
'- pintar línies grogues en les cruïlles amb aparcament per a
motos
- c/Claudio Güell: zona de càrrega/descàrrega de Caprabo:
ampliació de la zona
- Millora dels guals
-Inclusió d'una petita àrea d'aparcament de motos davant de
c/Marquès de Mulhacén 8, just al costat del gual, per a facilitar
la visibilitat dels vehicles que surten d'aquest edifi
A la cita presencial de l’esplai Arcs Iris de l’Esperit Sant, els
infants van proposar baixar les factures de la llum, l’aigua i el
gas. I impulsar l’ús d’energies renovables com plaques solars a
tots els edificis.
A la cita presencial de l’esplai Arcs Iris de l’Esperit Sant, els
infants van proposar crear un punt d’informació laboral per
immigrants, on puguin rebre assessorament i també hagin ofertes
laborals on es puguin apuntar.
A la cita presencial de l’esplai Arcs Iris de l’Esperit Sant, els
infants van proposar rebaixar les taxes universitàries o que la
universitat sigui directament gratuïta per a que totes les
persones tinguin les mateixes oportunitats de treball.
Canvis normatius per agilitzar els processos d’inspecció de
denúncies relacionades amb allotjaments turístics il•legals.
Anar directament a propietaris de HUT’s il•legals ja que segons
llei és infracció comercialitzar activitats sense l’habilitació
corresponent (Llei 13/2000 de 21 Juny). Una via més ràpida de
sanció podria ser denunciar-los de fer publicitat enganyosa.
Persecució de la il•legalitat per la via tributaria. IVA i taxa
turística bàsicament. Mossos.
Modificar la sanció per reiteració, que aquesta vagi augmentant
en l’import i a la tercera sanció es perdi la llicència.
Contemplar les llicències en precari, renovables any en any.
Edificis de propietat horitzontal, el veí/na interessat/da en
obrir un HUT haurà de demanar el permís o l’aprovació a la resta
de veïns de l’immoble, que s’haurà de ratificar en una acta adm.
Els HUTs a les comunitats han de tenir l’aprovació de la
comunitat. 2/3 dels vots i coeficients en cas d’autoritzar-se que
pagui impostos (IVA esp)
Exigir a les plataformes comercialitzadores la separació de
l'oferta professional de les llars compartides (no professional).
Fins que les llars compartides no estiguin regulades, no s’han de
considerar il•legals en cap cas i per tant han de quedar excloses
de possibles sancions. Per acreditar que és una llar compartida
s’haurà de requerir el padró i/o contracte de titularitat de
l'habitatge.
Ampliació de la dotació de Recursos per tal de detectar i
eradicar tot tipus d’allotjament il•legal
Considerar les entitats privades com a col•laboradors de
l’Administració en la gestió de l’eradicació de l’oferta
turística il•legal.
Ampliar l’àmbit del pla d’inspecció, no centrat únicament en els
HUT perquè la casuística dels il•legals és molt més àmplia.
Inspecció proactiva de grans il•legalitats en l’àmbit de la
gestió d’allotjaments (edificis i hotels sense llicència,
residències d’estudiants amb allotjament turístic estival) per
total transparència i complir la legalitat.
Per exemple, ACATUR ha posat més de 150-160 denuncies al Dept. De
Llicències contra establiments que venen habitacions múltiples
(més de 6 llits) o lliteres sense llicència o amb la cobertura
d’una llicència que no és suficient.
El pla ha de contemplar una anàlisi prèvia de les necessitats de
la ciutat per tal de respondre adequadament als reptes d’inclusió
de manera transversal (implicant les àrees municipals que
intervenen en els reptes d’inclusió: Drets Socials, Salut,
Ocupació,  etc), amb l'acompanyament de serveis socials en la
coordinació entre actors implicats.
Visió i coordinació metropolitana en l’establiment dels
mecanismes de gestió dels allotjaments turístics.
Segell d’establiment legal i promoció entre els turistes que
arriben perquè ho demanin.
Acabar amb les moratòries indiscriminades que generen més
il•legalitats.
Fer un cens d’allotjaments il•legals (estimació) per estudiar la
seva evolució.
Canvi normatiu que contempli la necessitat d’obtenir una
llicència per a obrir un HUT i evitar que amb un simple comunicat
es puguin obrir.
Creació d’un pla que no només serveixi per donar resposta als
reptes més immediats de la ciutat, sinó que permeti eliminar les
causes d’aquests reptes. Entenent el pla com una estratègia a
llarg termini, ha de ser avaluable per tal de garantir la seva
adaptabilitat als reptes de la ciutat
Disseny de polítiques d’inclusió destinades a garantir un
equilibri territorial en matèria de recursos i serveis prestats,
garantint que es cobreixin les necessitats socials de tots els
barris de la ciutat
Coordinar i implementar taller creatiu per la pau a totes les
escoles de primaria del districte. CREATIVITAT I EDUCACIO PER LA
PAU dins les escoles, per tots els alumnes de Primaria. Aprofitar
els resultats creatius per a reflexions conjuntes i trobada dels
diferents agents civics del barri. Conflictes, diferencia,
empatia, discapacitat , etc etc
El pla ha d’incloure la visió de tots els agents que implantaran
(entitats socials, àrees municipals, ciutadania) o seran
receptors de les mesures que contempla (ciutadania) i que dia a
dia participen del procés d’inclusió de la ciutat.
Actualment la freqüència és de mitja hora i és clarament
insuficient en un servei utilitzat majoritàriament per
treballadors del polígon de la Zona Franca i del Mercabarna
Algunes associacions del districte de Gràcia se senten poc
representades en la gestió d'alguns dels equipaments públics.
Caldria habilitar espais de diàleg per tal de facilitar el
treball en xarxa, i optimitzar l'ús d'aquests espais.
Foment del treball en xarxa entre els diferents agents que
treballen de la inclusió social
Transparència en el disseny i implementació de polítiques
socials, i avaluació immediata i continuada del seu compliment.
La complexitat actual de les convocatòries de subvencions implica
un cost extra en Recursos Humans i una dificultat elevada en la
tramitació de les propostes.
Automatitzar les peticions vers recursos de petita envergadura
per tal de facilitar el procés burocràtic, facilitant les
gestions administratives dels ciutadans
Sovint les associacions volen fer ús d'algun equipament, però es
troben problemes alhora de contactar amb els responsables dels
espais. Caldria que el districte facilités el contacte i ajudés a
desencallar aquestes situacions.
Caldria repensar i reordenar algunes de les activitats que tenen
lloc a l'espai públic per tal que les associacions poguéssin
fer-ne ús.
Cotxes, terrasses, ordenança de civisme... són alguns del temes
que caldria tenir en compte.
Aprofitar l’espai del darrera de la Casa Groga (ara mateix no es
fa res)
Tenint en compte la poca oferta d'Equipaments públics juvenils
del districte de Gràcia, caldria estudiar la possibilitat
d'obrir-ne alguns dels existents (p.ex. escoles), i que alguna de
les parts de l'edifici pogués funcionar de manera autònoma.
ctivitats culturals, donar  a conèixer tots els actius i com els
ciutadans/es poden participar, promoure joves talents. Apropament
del barri a la tecnologia.  Aprofitar els espais/comerços buits
al barri amb estratègies de promoció de la cultura i la
tecnologia.
L’Ajuntament hauria de donar resposta/intervenir amb més
intensitat a l’augment del “barraquisme”/ persones sense sostre i
pal•liar les conseqüències que es deriven d’aquest fenomen.
Cal definir la planificació urbanística Gran Via entre Padilla i
Castillejos (superfície de les voreres, etc) i solar Gran Via
(que dona a muntanya).
Valorar la implementació del Projecte MUSE (funcionant a la
Escola Mediterrània a la Barceloneta) per la integració del
nouvinguts a través de les arts.
Disposar d’espais per a joves. Ampliar l’horari de obertura de la
biblioteca per l’estudi dels joves si hi ha la necessitat.
-Nou espais per joves (davant de Glòries)
Cal trobar maneres d'oferir un servei més personalitzat que
realment sigui útil per als joves que el fan servir; Barcelona
Activa, programes de garantia juvenil...
Repensar la mobilitat d’autobusos al barri  de Fort Pienc
Crear una interconnexió (subsòl)  dels diferents mitjans de
transport al barri (àrea d’Estació del Nord/Arc de Triomf).
Millorar la senyalització a l’espai públics dels diferents
mitjans de transport (àrea d’Estació del Nord/Arc de Triomf).
Explorar  l’espai privat de C/Nàpols 128 per convertir-lo com a
equipament públic. (Edifici degradat).
Atès que existeix una gran mobilitat entre municipis i una
interconnexió dels serveis bàsics oferts, cal garantir un
equilibri i igualtat entre els diferents municipis. A la llarga,
s’haurà de contemplar la creació d’un pla d’inclusió a nivell
metropolità que defineixi estratègies conjuntes d’actuació.
Regular els usos del Parc de l’Estació del Nord/Plaça Tetuan:
controlar que els gossos vagin lligats, crear diferents àrees per
diferents usos, diferents horaris, etc. Potenciar la
intervenció/control de la policia local en aquest sentit
Repensar el trànsit davant de l’escola de Ali Bei (pas
d’autobusos) incloent protectors ambientals, per pal•liar els
efectes de la contaminació.
Pacificació de Gran Via: ampliació de voreres, gestió (desviació)
del trànsit, contaminació acústica, intensificar la neteja.
Regular/Tancar  les llums de la Illa interior de l’espai on es
construirà l’institut de Angeleta Ferrer.
Caldria estudiar maneres per ajudar als joves de Gràcia a
independitzar-se, i no haber de marxar del seu barri. Algunes de
les mesures on caldria incidir són: habitatges d'ús turístic,
lloguer públic...
S'enten que és un tema complicat i que cal abordar a nivell de
ciutat, però s'ha de veure en quines coses s'hi pot incidir des
de l'Ajuntament.
Posar un establiment de restauració als Parcs i Jardins que
gestioni l’espai (horaris)
Intensificar la regulació per evitar l’ocupació de l’espai públic
a  l’entorn del Mercat dels Encants (intervenció de la Guardia
urbana)
Millorar la vigilància als parcs infantils per a que els gossos
no hi entrin.
Dinamitzar el mercat de pagès (dintre dels espais de
peatonalització/eixos verds com el C/Ribes)
Millorar el pas llarg de vianants del carrer Ribes per evitar
accidents.
Per exemple canviar els formularis d’inscripció a les escoles i
en la gestió d’altres tràmits de caràcter públic, on actualment
fa referència només al “nom del pare i nom de la mare”;
desbinaritzar la identificació del sexe, etc.
Les famílies demanem la instal·lació de l'aire condicionat a
l'escola per millorar el benestar a les aules dels infants de 0-3
anys, doncs en els darrers temps està fent molta calor i els
nostres infants no poden descansar durant la migdiada. També
caldria revisar altres aspectes (pintura, etc).
La formació contínua ha de permetre que la qualitat del servei
ofert sigui més elevada per cada cop atraure a més turisme de
qualitat, generant una certa estabilitat laboral lligada a un
increment de remuneració, sempre que la formació contínua no
només es dugui a terme en directius i comandaments intermitjos
sinó que arribi també a altres perfils
L’estat actual de desregularització d’aquests sistemes genera un
risc tant pels clients com pels treballadors, a part que es
tracta d’una competència deslleial. Una forma d’incidir en la
regularització és establint incentius que l’afavoreixin.
Per exemple, elaborar un catàleg de recursos per a consultes
sobre la qüestió.
D’aquesta manera l’externalització de serveis no serà sinònim de
precarització de condicions laborals. Es podria fixar el salari
dels treballadors que executaran el contracte en els plecs de
concursos de licitació, de manera que aquest element no seria
objecte de rebaixes per part de l’empresa licitadora.
Marcs que reuneixin els principals agents relacionats amb
l’ocupació en el sector turístic amb l’objectiu d’intentar
harmonitzar els diferents interessos.
Fomentar l'intercanvi de bones pràctiques en matèria d'inclusió
social.
Obrir una altra línia de P3 a les escoles públiques de les Corts.
Establir un sistema de validació dels continguts i la metodologia
de la formació en diversitat sexual i de gènere a l’àmbit
escolar.
Mantenir i reforçar l'Oficina de la no discriminació (OND)
Impulsar estratègies LGTBI territorialitzades també al districtes
de la ciutat. Implicar les entitats LGTBI del territori en el
seguiment de les actuacions
Fomentar la cooperació territorial, creant espais i programes que
promoguin la interrelació territorial, evitant l’aïllament dels
barris, fomentant el moviment interterritorial i així com la
connexió entre els habitants dels diferents territoris de la
ciutat.
Incorporar  la perspectiva LGTBI en l’educació sexual i la
planificació familiar per tal que esdevinguin inclusives i no
hetero-centrades.
Incorporar al temari escolar referents literaris vinculats a
l’àmbit de la diversitat sexual i de gènere,  com a mesura per
incorporar la perspectiva LGTBI en el currículum dels centres.
Els dies de partit es concentra molta gent al voltant del camp
del Barça, per tenir més seguretat s'hauria de tancar la
travessera a la zona mes propera al camp.
Adequar les polítiques d’ocupació a les necessitats del mercat
empresarial.
Promoure l’ús d’imatges inclusives a l’espai públic per combatre
la LGTBIfòbia.
Aprofitar esdeveniments i espectacles públics i esportius per
promoure missatges anti LGTBIfòbia.
Eliminar les imatges sexistes dels semàfors per tal que siguin
inclusius.
Crear-ne una marca o logo. Estudiar si els locals podrien gaudir
d’algun benefici, per exemple en relació a les taxes i a la
publicitat. Incloure mesures de sensibilització sobre LGTBI a
clients.  Definir de forma clara i coherent les polítiques
públiques a implementar per evitar els riscos de fomentar la
LGTBIfòbia.
Cal estendre algunes estratègies com la nit dels museus o la
gratuïtat dels museus els diumenges per la tarda, segmentació de
preus, ... per tal d’afavorir que el públic local pugui gaudir
d’aquests equipaments sense patir la massificació turística.
Aquesta mesura compensaria l’impacte que generen aquests turistes
en la mobilitat de la ciutat. És una  manera d’intentar gestionar
a favor de la ciutat el turisme que aporta menys impacte
econòmic.
Posar en valor elements patrimonials a través de dur a terme
activitats de recerca que permetin descobrir-los i/o
recuperar-los i fer-ne un bon relat i potenciar-los com a
elements turístics. P.e. a Torre Baró, Sant Andreu, ...
Reduir el trànsit a la zona de Carles III i Travessera de les
Corte.
Els lavabos no segregats per sexe poden suposar un risc per la
seguretat i privacitat.
Per desbinaritzar els lavabos públics, eliminar els urinaris a
peu dret “per a homes” i instal•lar lavabos comuns per a tothom,
convertint-los en espais tancats/privats amb  els lavabos de mans
com a únic element compartit. Col•locar-hi canviadors per nadons
Potenciar pràctiques de responsabilitat social en l’economia de
la ciutat, començant per la pròpia contractació pública que
hauria d’incloure clàusules socials
Garantir que es cobreixin les necessitats de tots els barris a la
vegada que fomentant l’ocupació i la mobilitat territorial.
Realitzar activitats esportives que incorporin la perspectiva
LGTBI i no reprodueixin els estereotips de gènere Per exemple,
promoure activitats de natació sincronitzada també per a homes,
etc
Foment del treball en xarxa en la resposta a les necessitats
territorials en matèria d’ocupació.
A equipaments de la ciutat, com per exemple Museus i
Biblioteques. Donar sortida i utilitzar els materials de les
entitats LGTBI i crear-ne de nous per a exposicions, etc.
Rrecomanacions sobre llibres per Sant Jordi, que tinguin en
compte la diversitat sexual i de gènere i abordin la qüestió de
la LGTBIfòbia
Garantir el suport i la millora de les condicions laborals a
través del treball en xarxa.
Horaris laborals intensius permetrien incrementar la
disponibilitat de les persones per a programes de voluntariat,
participació política i social, etc.
El parc del Sol de Baix està deixat pel que fa la neteja,
s'hauria de millorar i augmentar la neteja.
Evitar la segregació social entre barris, garantint que els
habitatges socials es reparteixin entre tots els barris de la
ciutat.
Promoure cursos de formació adreçats a professionals que
treballen en centres de gent gran per promoure el respecte cap a
la diversitat sexual i de gènere i detectar i combatre situacions
de LGTBIfòbia en persones grans.
Donat que la falta d’accés a l’habitatge digne és un problema
transversal a tots els municipis de l’Àrea Metropolitana de
Barcelona, s’haurien d’implementar programes conjunts que
garanteixin un equilibri territorial entre tots els municipis en
matèria d’habitatge.
Garantir que els concursos per a la gestió d’equipaments
culturals integrin clàusules socials
La cultura entesa com a element de sensibilització, relacions
socials i integració ha de ser accessible a tothom. Es proposa la
reserva de places a persones en situació de vulnerabilitat en
activitats de caire cultural organitzades a la ciutat.
Regular espais publicitaris de competència municipal per tal que
no utilitzin llenguatge i imatges sexistes i no reprodueixin
estereotips de gènere. Per exemple a les tanques publicitàries.
Els valors transmesos en activitats de lleure educatiu, així com
el seu accés universal són factors que faciliten la inclusió
social a curta i llarga durada.
Per exemple, mitjançant banners municipals en blogs o espais web
LGTBI; suport en publicitat, etc.
Incorporar en la programació habitual de BTV pel•lícules de
temàtica LGTBI sense que signifiqui relegar-ho a altes hores de
la matinada
La universalitat de l’esport ha de ser eina relacional entre la
població de la ciutat.
Buscar noves maneres i eines de treball en els processos
d’inclusió, tenint en compte la potencialitat de les persones com
a creadores i no només com a receptores.
Facilitar que les persones tinguin ingressos suficients, ocupació
i activitat, així com capacitat participativa
Evitar paternalismes en el procés d’inclusió, donant veu i poder
de decisió a aquelles persones amb situació de vulnerabilitat,
adoptant una visió des del potencial de les persones i no des de
les seves carències. Deixar d’atendre la dependència i començar a
promoure l’autonomia.
Evitar barreres digitals entre la població de la ciutat: garantir
l’accés a internet, la comprensió de conceptes i eines
digitals...
La Davallada de Gallecs és un carrer amb un fortíssim pendent
que enllaça el c. del Trèvol amb el c. Alt de Pedrell. Es
necessiten diversos trams d’escales per poder pujar i/o baixar.
Fins a 148 graons. En una enquesta feta amb diverses propostes,
l’any 2013,  l’escala mecànica va estar escollida com a molt
prioritària
Entendre les celebracions com a espais d’exhibició de projectes
comunitaris inclusius a través de les arts, fomentar la
contractació d’espectacles que qualitat a les festes de barri i
facilitar la descentralització de les Festes de La Mercè.
Evitar l’estigmatització de col•lectius vulnerables i donar veu a
persones en situació de vulnerabilitat, així com les accions que
es porten a terme per revertir problemes socials existents a la
ciutat
Garantir que tots els barris de la ciutat puguin oferir serveis
de formació als ciutadans de Barcelona
Solucionar els problemes d’accessibilitat dels carrers Alt de
Pedrell i d’Aguilar
Accés universal de col•lectius vulnerables a l’escola ordinària,
garantint que tots els infants puguin anar a l’escola del seu
barri/territori.
Més neteja al carrer de les Corts i mes vigilancia i control per
als gossos.
Cal eliminar la reserva de places per a la utilització de
vehicles privats de la guàrdia urbana en les zones colindants a
les comissaries. Cal deixar-los només les places necessàries per
a aquells vehicles amb la distinció del cos policial.  Els
residents han vist reduïdes les zones d'aparcament i ells
mantenen privilegis.
Disseny d'estratègies concretes que permetin eradicar la pobresa
energètica
S’ ha d’arreglar tot el carrer deixant les voreres més altes que
la calçada però amb màxima prioritat des del carrer d’Aguilar
fins al Passeig Font d’en Fargues, reparant la sortida de la
muntanya des d’on cau la sorra.
Tenim problemes de freqüències i recorreguts en les línies 39 i
117
Actuacions en matèria de serveis socials i sanitaris enfocades a
la prevenció
­Promocionar aigua calenta sanitària via energia solar tèrmica,
­Rehabilitació d’instal•lacions solars tèrmiques construïdes o
aturades,­Substitució de calefacció a gas per calefacció amb
bomba de calor alimentada amb FV,­Promoure PV a l’espai públic i
privat (pèrgoles, carril bici, rondes),­Rehabilitació parc de
plantes solars tèrmiques a edificis
Creació de més espais verds als barris que afavoreixin per
exemple l’autonomia infantil i la salut dels infants.
El barri no disposa de cap parc infantil, però sí de molts solars
buïts i amb baix manteniment
Aprofitar calor residual per la injecció a les xarxes de calor
existents.
És inevitable que cada día ens trovem amb incívics que circulen
per les voreres i de vegades a gran velocitat. Al sortir de la
porteria de casa cal mirar ambdos sentits per a evitar ensurts.
A part de que es respecten molt poc els semafors. No sol cal
esperar a qu es poso veré, cal mirar en tots els sentits per
creuar un carrer.
Els parcs infantils són petits i simples, la proposta és
ampliar-los i fer-los mes dinámica.
Centrals compactes d’H2 per l’emmagatzematge a nivell de
superilla.
Creació d’una xarxa de fotolineres. Operador d’electromobilitat
(fotolineres, etc.). Fotolineres associades a la mobilitat
elèctrica.
L’any 2011, es va aprovar amb una amplia participació veïnal, la
Modificació del Pla General Metropolità (MPGM) que de manera
exhaustiva detallava els usos del parc, també definia unes
millores per fer-lo més accessible, legalitzava alguns
equipaments existents als llindars del parc i n’aprovava la
creació de 10 de nous.
Com a eina comercialitzadora i distribuidora de negociació amb
les grans empreses. Explorar. 2025: Barcelona distribució
Al barri hi ha molts edificis que s'han de conservar i defensar
per ser part viva de la història del barri
­Model de governança de l’operador/comercialitzadora
públic–cooperatiu–ciutadà. Comercialitzadora que fa assessorament
sobre consum i estalvi i conscienciació sobre què és/com funciona
el mercat elèctric+tarifa social. Vincular el tema operadora i
comercialitzadora amb l’open data: accés de la informació oberta
a l’Ajuntament (mercats associats)
Ja tenim de fa pocs anys una caserna de bombers en la zona verda
del Parc de Joan Miró (escorxador) aquesta instal.lació es va fer
sota el titol de provisional, els jutjes l ´han declarat
il.legali els veins avui encara soportem dia i nit el soroll de
les sirenes (provisionals). Ubicar la caserna al lloc on pertoca,
si us plau.
Cal posar un límit al preu del lloguer a Barcelona, especialment
regulant l'activitat de les immobiliàries, que lloguen a preus
molt alts pisos en pèssimes condicions. Cal regular que els
propietaris mantinguin i reparin els immobles que posen a
lloguer, per posar un mínim de condicions per poder llogar el pis
i treure'n un rendiment econòmic.
Als carrers pobla de l'illet, lluçà i fígols fer més vigilància i
control dels gossos.
Crear un gestor contable energètic a l’Ajuntament. Proposta del
Pla d'Energia Participatiu
­Convindria una pedagogia energètica i assessoria a les
comunitats de veïns. Posar a disposició eines pel coneixement del
consum energètic (per exemple eina "calculadora cost vehicle Vs.
temps de treball" de autocost.org) per tal d’empoderar a la
ciutadania i sector empresarial. Cultura i conscienciació dels
recursos locals.
Promoure un mercat local associat a l’estalvi energètic
(l’Ajuntament) a través d’agències de serveis energètics. Estalvi
energètic: recurs econòmic.
No tractar únicament l’objecte de la pobresa energètica
(habitatges, edificis) sinó el subjecte (les persones vulnerables
que hi viuen) i com es poden donar solucions col•lectives per
resoldre la seva situació.
Estendre la informació i la formació per combatre la pobresa
energètica a través dels barris i dels propis veïns/es.
Treballar a diferents velocitats la pobresa energètica, no només
per tractar-ne les conseqüències sinó incorporar polítiques que
incideixin en les seves causes: preu de l’energia, qualitat de
l’habitatge, baixos nivells de renda, etc.
Fer un mapeig per detectar les institucions, entitats, grups
públics i privats, que estan treballant en l’àmbit de la pobresa
energètica i els seus projectes i propostes. Articular relacions
entre projectes, entitats, administració i diferents àmbits i
sectors per treballar d’una manera transversal.
Establir un protocol pels gestors d’habitatge social (Patronat
Municipal de l’Habitatge, etc.) per evitar que s’accentuï la
situació dels usuaris vulnerables.
Que els semáforos durin més per a que hi hagi mes temps per
crear.
Els carrers on hi han doble sentit es perillós per als vianants.
S'ha de moderar la velocitat,No anar per damunt l'acera, no
passar-se els semafors. Hi han molts atropellaments ultimament
vull proposar que a tot l'eixample es faci a dins de cada illa
un espai públic com ho volia el sr Cerdà això es possible no
tenint tantes terrasses privades, parquings etc. Necessita mes
verd la ciutat.
Propongo poner lavabos públicos en todos los Parks, pues veo
mucha gente mayor con el problema de tener que irse para casa por
no tener un Wc..
Fiscalitat per implementar mesures d’eficiència i generació amb
renovables.
Impulsar un model de connexió entre les xarxes socials,
comunitàries i els serveis públics d’atenció per trobar sinergies
i millores en la detecció i l’atenció a persones grans amb
problemes de solitud. Mantenir els diversos projectes que tenen
efectes Directes en la millora de la solitud de les persones
grans.
Garantir el dret d’accés als subministraments bàsics amb el
desplegament de la Llei 24/2015, de 29 d’abril, que preveu
actuacions per aturar les execucions hipotecàries i els
desnonaments i per fer front a la pobresa energètica, és a dir,
la dificultat per afrontar les factures dels subministraments
bàsics d’electricitat, gas i aigua.
Integrar en un model de gestió i d’atenció únic els serveis
d’atenció personal a la dependència: teleassistència, SAD, AVI.
S’hi han d’incloure les persones amb grau I de dependència en
l’atenció del SAD al més aviat possible.
Establir nous criteris per detectar i tractar infants i
adolescents que viuen situacions de violència masclista. Avançar
en el seguiment a mitjà i llarg termini d’infants i adolescents
víctimes de violència masclista per assegurar la seva recuperació
total. Millorar la formació al professorat, monitors de lleure i
altres actors clau per a una millo
Reforçar el protocol d’actuació per a casos de violència i
gravetat d’acord amb el treball fet fins ara en relació amb el
bon tracte amb la gent gran.
S'hauria de modificar la normativa de circulació de bicicletes
per les voreres. Tot i tenir espai marcat no el respecten, van en
direcció contrària a la marcada,  van a velocitat excessiva i i
som els vianants els que els hem d'esquivar. Haurien d'anar
sempre per la calçada i ser objecte de sanció si no ho respecten.
Cal civisme i no crear perill.
Fer un Pla d’energia Participatiu a cada barri. Respecte per tots
els coneixements i valors per promoure la participació.
Nova manera de generar i consumir energia en comunitats
(conscienciar a la ciutadania de com es pot fer, canvi cultural,
estudiar marc legislatiu, ...).
­Spot ensenyant el consum excessiu del llarg del dia d’un ciutadà
tipus. Incorporar els conceptes de transició energètica en els
programes dels mitjans de comunicació (premsa, radio, TV...).
Llibres de divulgació a les Biblioteques.
­Formar al professorat d’educació secundària i universitats en la
cultura energètica
Preparar un pla energètic de Barcelona com a matriu per poder
desenvolupar accions parcials coordinades. Crear eixos d’actuació
per sectors empresarials: transport, indústria, comerç,
instal•lacions esportives...
Marcar estàndards d’energia i habilitar un programa que permeti
fer auditoria energètica a grans trets per saber cadascú en el
seu entorn en quin nivell es troba.
Generar actuacions de district heating – generació distribuïda
entre comunitats veïns, barris...
Que l’Administració Pública trenqui amb l’actual estatus
empresarial existent energètic (oligopoli, energies fòssils, ...)
Especialmente para los colectivos más castigados: mujeres,
autónomos, desempleados. Los niños son un valor fundamental y
apenas hay medidas para promocionar la natalidad.
Mejorar el uso lúdico de los parques y espacios públicos con
áreas infantiles protegidas para niñ@s menores de 3años adaptadas
con juegos para su edad , y suelo de conglomerado elástico para
evitar daños en caídas , bien drenados en caso de lluvia
Renovar la pl. Letamendi adequant-la al usos veïnals,
especialment la mainada. Reduir o anul•lar els carrils de
circulació, segregar el carril bici que passa pel mig de la
plaça, controlar els gossos que circulen per tota la plaça,
redissenyar els espais enjardinats per guanyar superfície per a
altres usos, adequar els espais de joc infants, etc.
L'objectiu ha de ser que sempre hi hagi més espai de vorera que
no espai de cotxes aparcats, en una secció de carrer i per cada
costat. Amb aquest objectiu, els carrers que s'hagin d'urbanitzar
de nou es facin amb aquest criteri, i a més s'apliqui
paulatinament a la resta de la ciutat.
No pot ser que una vorera faci 1m al costat de cotxes de 2,5m.
Tapar amb goma els escocells dels arbres davant dels busos
escolars del Liceu Francès. Perill de caiguda, i pas dificultós a
les hores escolars. Petició feta també pel Liceu Francès.
Proposem que s’accelerin les decisions al voltant del canvi de
gestió indirecta a directa de les tres escoles municipals EBM
Caspolino, EBM Enxaneta i EBM Patufets de Navas, tenint en compte
la continuïtat tant dels projectes educatius com dels equips
docents actuals que treballen en aquestes escoles. Demanem
concreció immediata en la resolució.
Realització de 3 actuacions:
1) Arrangament del terreny públic de zona verda que queda entre
les comunitats de veïns d'Av. Pedralbes 38 i c/Marquès de
Mulhacén 19
2) Millora de la borera banda muntanya del carrer Tòquio
3) Incloure un aparcament limitat per als pares i mares del Liceu
Francès
'- Repintar senyalització dels camins escolars
- Establiment de carril bici fins al col·legi i millora transport
públic
-replantejament cruïlla c/Bosch i Gimpera i c/Vives i Tutó
- Talús c/Cardenal Vives i Tutó entre les places Cirici Pellicer
i Fra Eloi de Bianya
- Reducció velocitats zona col·legi
- Millora il·luminació dels carrers
Vinculació pla de xoc contra aturats, amb inserció laboral.S'ha
de crear una fórmula de networking, o tracte preferèncial per
contractar el col.lectiu que porta més temps al atur, i som el
més vulnerables, i potenciar el networking, perque trobem
feina.Alguns no trobem feina de qualitat per falta de contactes.
Ampliar les voreres davant les escoles incorporant l’amplada del
carril d’aparcament i traslladar els elements fixos (quioscs) a
les cantonades a fi de disposar de més superfície per a la
canalla i famílies. Instal•lar baranes per impedir el pas dels
nens a la calçada i pacificar el trànsit rodat en l'entorn.
Proposta de les AMPAs Auró i Diputació
Estimados amigos os pido vuestra ayuda para que deis apoyo a esta
petición vivimos en barcelona que tiene playa y me gustaría mucho
poder disfrutar de ella acompañada de mi perro podríais habilitar
una zona concreta para uso con mascotas
En aquests moments les empreses privades que realitzen la gestió
es dediquen a pujar el lloguer de manera indirecta (incrementant
despeses, canviant condicions...). La situació és comuna a
diferents promocions i les denúncies que es realitzen als
organismes no tenen cap tipus de resposta. Els llogaters estan
desprotegits davant d'aquests abusos.
Atención a gente mayor por gente mayor cualificada,
envejecimiento de auxiliares de enfermería que pueden cuidar
personas mayores en domicilios sin intermediarios de empresas en
qué forma se puede implementar un servicio alternativo a las
empresas de ayuda a domicilio,  con profesionales del srctor
Atención a gente mayor por gente mayor cualificada,
envejecimiento de auxiliares de enfermería que pueden cuidar
personas mayores en domicilios sin intermediarios de empresas en
qué forma se puede implementar un servicio alternativo a las
empresas de ayuda a domicilio,  con profesionales del sector
Que el Ayuntamiento se adhiera a la red de municipios por la
laicidad y apruebe que los locales de culto pagen el IBI
Realitzar un pla de  millorar del Carrer Tajo: boreres, carril
bici, etc. Necessari doncs es el principal carrer comercial del
barri  d HORTA.
Per facilitar l' entrada el bus a la gent gran o amb dificultat
de movilitat , canviar  la forma de validar el viatge. Actualment
les persones grans quan validen la targeta  tenen moltes
dificultats i poden caure, crear una nova manera com Per exemple
passar targeta  davant sensor.
•	Denunciem  obres il·legals que han destruït el patrimoni al
recinte de la Maternitat i la Masia del FCB del barri de les
Corts de Barcelona, edificis declarats com a Bé Cultural
d'Interès Local (BCIL). L'ajuntament després de sis mesos no
contesta, no ha fet res, i a sobre accepta les obres il·legals
sense concurs public.
Hem denunciat la gestió de la Residencia. Hem fet diferents
denuncies a la Regidora del Districte sense cap actuació. El
equip de Govern va eliminar a dit la Comissió de Residencies que
investigava la actuació de las empreses subcontractades (Vella
Terra i MUTUAM) i que maltracta als residents.
Major eficiència en l’arranjament de l’espai públic – brigada
d’urgència pel mal estat de l’espai públic-telèfons vermells.
Es vol concentrar tot el verd en el parc dels tres turons i
generar un pulmó per Barcelona.
No respiraría molt millor Barcelona  si es recuperes totes les
plaçes públiques de Barcelona que havien sigut verdes i que ara
són de ciment?
Surt molt més económic que expropiar tot un barri històric per
plantar quatre pins.
Distribuir l’ús de l’espai públic per no sobrecarregar les
places. El mateix pels vehicles que transiten per carrers amb
saturació com Torrent de l’Olla i altres que baixen de plaça
Lesseps.
Per exemple els contenidors fan soroll. Consultar altres models
de neteja i recollida de brossa d’altres ciutats.
Millora i reforma de pastilles centrals de Passeig Sant Joan:
Fonts centrals, accessos de bicicletes, etc. Fer fora les motos
al voltant dels contenidors de la brossa, Els veïns no poden
accedir als contenidors.
Fer més gran la tarima d’actuació i amb coberta translúcida,
voreres i jardineres.
Plataforma Única al c/Torrent de l’Olla des de c/Sant Salvador
fins a c/Còrsega.
Regular i aplicar una taxa turística no només a pernoctacions en
hotels, sinó a lloguers turístics (via webs com airbnb, etc.),
comerços, restaurants, botigues de souvenirs, de menjar preparat,
etc. per als turistes, guies turístics, lloguers de bicicletes,
segways, go-cars, trixis, etc.
Incrementar la taxa turística per pernoctacions de 1
euro/habitació-nit (de la qual, l’Ajuntament de Barcelona només
rep un 50%; la resta s’ho queda la Generalitat) a 1
euros/persona-nit (aplicable a persones de més de 14 anys) i
aplicar-la també als lloguers d’apartaments turístics contractats
via webs.
Regular l’espai de les terrasses de bars i restaurants fins a un
màxim de metres quadrats (mantenint espai per als vianants,
bicis, etc.) i cobrar una taxa que tingui una lògica econòmica en
funció del “negoci” que generen: molts bars viuen de la terrassa,
que els genera milers d’euros de negoci i només paga 50 euros al
mes a l’Ajuntament.
Prohibir “staff” que capta clients de forma agressiva i massiva
al carrer com el bar Patagonia a la cantonada de Portaferrisa amb
les Rambles: des de que han canviat els propietaris del negoci,
4-5 persones al carrer interrompen als vianants parant-los,
cridant, i de vegades tocant-los i comminant-los a pujar a beure
copes o a menjar al seu bar.
Les botigues de roba, de cara a captar més clients, obren les
portes de bat a bat (a l’hivern, deixant anar la calefacció i a
l’estiu l’aire condicionat) i amb música molt forta perquè sembli
una discoteca. La música molesta als vianants i ciutadans en
general i el mantenir l’apertura de portes és un malbaratament
energètic i diu poc de la ciutat.
Algunes botigues de roba, ulleres de sol i el Hard Rock Cafe, han
començat a instal·lar grans pantalles de TV externes (al carrer,
sobre la façana) i van posant anuncis, etc. (de moment, sense
veu). Aviat ciutat vella de Barcelona es convertirà amb un “Times
Square” de Nova York.
Algunes botigues de bijuteria anuncies amb grans cartells i
lletres i números molt grans (i amb colors fluorescents) els seus
preus: “joies” per 1 Euro, 2 Euros, 4 Euros... N’hi ha moltes
d’aquestes botigues, algunes a llocs emblemàtics com la Plaça
Sant Jaume, el carrer Portaferrisa, etc.
Tots els veïns coneixem els venedors il·legals a les Rambles
(xiulets, helicòpters, llauners, etc.) que molestes als vianants
amb els seus reclams comercials i ni la Guàrdia Urbana ni els
Mossos d’Esquadra fan res. Com a mínim que cada cop els requisin
la mercaderia.
Els manters i altres venedors il·legals, poden tenir el seu
“Basar BCN” a algun lloc fora de Ciutat Vella, per exemple als
Nous Encants o a la zona del Fòrum.
Supervisar les condicions de vivenda, sortides a passejar i
recollida d’excrements de gossos per part dels seus propietaris,
de cara a garantir la salubritat del barri i els drets mínims
dels animals de companyia.
Ja toca renovar els paviment de totes les Rambles. S’ha reformat
el passeig de Gràcia, l’avinguda Diagonal (segurament es tornarà
a reformar lleument per a que passi el tramvia), la Meridiana....
I l’avinguda més emblemàtica de Barcelona, les Rambles, no es
reforma. Cal un projecte de reurbanització i regulació del
trànsit de pas (inclosos taxis).
Els comerços més emblemàtics haurien de tenir una ETIQUETA
DIFERENCIAL i el suport institucional, econòmic i dels veïns.
Vigilància permanent d’un guàrdia urbà/mosso fent rondes per les
Rambles i mantenint contacte visual amb el següent guàrdia. No
cal una parella.  Es tracta de fer acte de presència per garantir
el civisme (de fet, no cal ni que portin pistola, com els Bobbys
anglesos), no per a detenir cap criminal armat....
A aquestes estacions “treballen” bandes organitzades que roben a
turistes o usuaris del metro amb furts durant distraccions o el
truc del Sandwich entre diverses persones per a sostreure la
cartera o altre element de valor, etc.
El carrer Petritxol i la Plaça del Pi hauria de funcionar com una
“comunitat de veïns”, finançant un ordenança/vigilant (amb
connexió directa amb la Guàrdia Urbana i els Mossos) com teníem
abans de la crisi.
Part dels ingressos que genera el turisme desbocat han de
revertir DIRECTAMENT sobre els residents permanents i comerços
associats als residents permanents. Descomptes directes als
lloguers dels comerços emblemàtics i d’interès veïnal +
assignacions econòmiques directes (o descomptes a impostos
escombraries i IBI) als veins permanents.
Col·locar marquesines amb seients i panells informatius a les
parades d’autobús dels números 45, 102 i 185.
Fer activitats lúdiques a l’abast de tothom, com per exemple,
cinema a la fresca al velòdrom d’Horta i també algun pla gratuït
per gent sense recursos i en risc d’exclusió d’entrades per poder
anar a veure museus, edificis, etc, de la ciutat de Barcelona.
Els joves que van en monopatí per la plaça de l’Estatut són un
perill per als vianants. Seria interessant fer un lloc el barri
per a que aquest col·lectiu pugui patinar, per exemple sota la
plaça Boticelli. També cedir un espai per un Hort Urbà prop del
centre.
Posar papereres amb cendrers al c/ Horta amb Camí de l’Església
al costat dels bancs on seuen a conversar els residents de
l’Equipament Integral, i idear un sistema perquè les bosses de
les papereres no bolquin amb el vent.
Afegir noves parades de bicing i també activar un pla
subvencionat per persones sense recursos i en risc d’exclusió per
tal que pugin utilitzar aquest servei i moure’s pel barri amb més
facilitat.
Que es donin facilitats per accedir a un habitatge a persones
sense recursos i risc d’exclusió, així com incrementar els
serveis públics.
Es valora conduir, sobretot, les zones verdes a l’època de
primavera-estiu ja que hi ha molts mosquits tigre a la zona.
Posar lavabos públics als parcs i les places properes a
l’Equipament per al canvi de roba d’adults, canvi de bolquers per
a nens i altres necessitats higièniques, ben senyalitzats i que
l’Ajuntament en faci el manteniment. Revisar la normativa
existent en altres ciutats europees en aquesta matèria.
Incrementar el nombre de fonts.
Cal un espai on els proveïdors del centre puguin aparcar a l’hora
de descarregar.
Elaborar un directori de serveis i activitats del barri i fer-lo
arribar a la gent de forma que tingui la màxima divulgació. Algú
recorda l’antiga revista de districte que va desaparèixer i que
tenia funcions semblants a les del directori a l’hora de
comunicar serveis i activitats amb regularitat.
Organitzar una mena de ‘112’ local al barri per recollir atenció
de casos i moments puntuals de diversa mena. Gent sola amb
dificultats passatgeres o permanents amb necessitats de molts
tipus: des de companyia, fins acompanyament a metges, compra
esporàdica d’aliments, etc...
Reconèixer el tant per cent de persones que per mandra o
comoditat no surten de casa i que són potencialment actius.
Identificar aquestes persones i motivar-los per a l’activitat de
diferent tipus, fent-los sortir de casa i de davant de la tele.
Usar el boca-orella, veïnatge i l’ús de professionals dels CAP’s
o altres entitats per identificar-los.
Identificar persones amb necessitats reals i relativament
urgents, persones soles i fràgils per tal de donar-los el suport
necessari. Feina que d’alguna manera fa RADARS però que s’ha de
fer més extensiva i potenciar amb inventaris reals de persones
amb necessitats i actualitzar-los sovint, doncs les necessitats
són molt canviants.
Adequar habitatges petits amb serveis col·lectius o fomentar el
co-habitatge per a gent gran.
Ha estat molt recurrent que es tingui cura i es faci el seguiment
de projectes aprovats en altres legislatures per exemple
Residència Benavent.
Els assistents i participants han agraït i valorat molt les
aportacions que fan les persones voluntàries en diferents
entitats això no significa ni molt menys oblidar ni suplir els
drets adquirits. Es un pal·liatiu. No una solució.
Crear una comissió d’ètica i civisme per les festes i l'ús de
l’espai públic
Que les associacions sense ànim de lucre tinguin majors
facilitats per utilitzar l’espai públic i els equipaments
municipals per organitzar-hi esdeveniments i activitats.
Crear un protocol d’usos i ocupació de l’espai públic, àgil i
senzilla i corresponsable que no criminalitza els espais
Repartir els recursos i les subvencions de l'ICUB de forma
diferent, potenciant els projectes i associacions del teixit
cultural.
Potenciar la programació d’activitats culturals que fan les
entitats de Ciutat Vella i la seva coordinació des de
l’Ajuntament i no la programació pròpia.
Reconèixer i protegir els espais culturals que treballen amb
baixos pressupostos.
Las reformes dels espais públics han de tenir en compte els usos
culturals d’aquest.
Potenciar la visibilitat dels projectes i les activitats
creatives i facilitar amb assessorament municipal les empreses i
projectes empresarials del món de la cultura
La administració ha d'ajudar i tenir en compte el teixit cultural
i potenciar-lo a nivell comunicatiu, de subvencions i amb
facilitats en els tràmits administratius i burocràtics
Facilitar un tècnic des del districte de Ciutat Vella que
potencii la xarxa cultural existent, creant un espai de reunió al
mes entre entitats i eines de comunicació compartides i
aprofitant els tècnics municipals ja existents
Flexibilització de les normatives d'ús dels espais polivalents
per a les entitats culturals
Consell que faciliti la col·laboració i promogui els projectes de
co-gestió entre entitats i equipaments del districte.
Incorporar a les memòries dels equipaments indicadors sobre
accions de proximitat i que siguin consensuats
Impulsar un espai de trobada entre equipaments petits i grans,
entitats i el tercer sector per tal d'impulsar la co-gestió dels
espais i el co-disseny de projectes i una normativa de proximitat
per facilitar-ne l'accessibilitat
A la Taula de Cultura hi ha d'haver la presència d'equipaments
petits, grans i entitats  per crear sinergies. Crear espais de
cogestió i espais de creació a través d'un pla o normativa que ho
reguli. Es poden generar intercanvis útils on els equipaments
grans cedeixin espais als petits en relació amb el territori.
Impulsar el treball multidisciplin
Fer diagnosi al territori per crear llenguatges comuns. Que als
barris hi hagi professionals que ajudin a les entitats entendre's
i relacionar-se generant un llenguatge comú.
Fer un mapa d'equipaments i activitats culturals en el marc d'un
pla estratègic per donar suport a la cultura de base per generar
autonomies personals i ampliar la Biblioteca Sant Pau del Raval,
per tal que hi hagi espai per joves i per desenvolupar-hi
activitats.
Facilitar l'apropament a les institucions culturals amb targetes
gratuïtes per les veïnes dels barris de Ciutat Vella i informant
des de les escoles.
Generar sinergies entre els grans equipaments, les institucions i
entitats educatives per tal que els primers escoltin les
necessitats creant un arxiu on es reculli les necessitats.
Potenciar la participació de les famílies dels alumnes a les
activitats culturals.
Agilitzar els processos administratius i burocràtics perquè les
entitats puguin accedir a utilitzar els recursos des grans
equipaments culturals.
Compensar el dèficit estructural de recursos dels departaments i
àrees d'educació dels museus i grans equipaments culturals.
Promoure la integració de projectes culturals als programes
educatius curriculars de les escoles, destinant més recursos al
professorat i aprofitant els recursos ja existents als barris.
Concretar la definició de quin paper han de desenvolupar els
serveis socials aclarint la tasca interna dels professionals,
racionalitzant les seves tasques i resituant-los davant dels
altres serveis i institucions.
Tenint en compte que dins hi ha diferents “continguts”, com ara
la gestió d’ajuts que han de ser gestionats des dels diferents
serveis de referència (habitatge, educació, salut pública,
laboral,...). Reduir la prioritat de l'assistència pal•liativa.
Com, aquella que es realitza “tipus receptari” sense acordar una
intervenció més personalitzada.
Substituir el terme bona atenció pel que fa a l'atenció d'infants
i famílies vulnerables i especificar que cal Prioritzar l'atenció
a infants i famílies vulnerables, tenir en compte els nens/es amb
diversitat funcional.
Impulsar un model d’atenció integral sociosanitària, que inclogui
l’articulació de protocols d’altes hospitalàries generals i
psiquiàtriques Cal regular i coordinar les actuacions entre els
diferents serveis.
L’equipament és excel.lent però infrautilitzat. Demanem ampliació
de plantilla, donant treball als joves aturats, per obrir en
horari continuat i ampliat els 7 dies de la setmana , i espais
per a grups d’estudis o treball compartit.
Instal.lació de cabines o sistemes per a l’audició de la música i
visionat dels vídeos de què disposen.
Universalitzar els serveis de menjador escolar, llibres, material
escolar i activitats de lleure així com l’Escola Bressol (per
exemple, a través del Fons d’Infància 0-16 anys).
Recuperar la funció social i de cohesió veïnal que l’ és pròpia,
incloent-hi la participació dels veïns en la gestió i programació
d’activitats.
Ampliació de la programació matinal amb tallers socials per
aturats i pensionistes.
Préstec de l’espai lliure a les escoles, reunions, assajos, etc.
Participació dels veïns en la gestió i tarifes socials d’acord
amb les prioritats del barri. Cessió d’espais a escoles i
col.lectius en horaris compatibles.
L’objectiu és augmentar l’espai, però entre tant s’haurien
d’adaptar llocs per l’esport a l’interior d’illes i terrats
construïts. Obrir al públic els patis de joc de l’interior d’illa
a Tamarit/Viladomat/Manso/Borrell)
És petit, però suficient per horts urbans i zona de jocs
infantils, o d’esbarjo de gossos.