darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Contribucions de la sessió*:

•	Estudiar la capacitat de càrrega turística de la ciutat en
termes de sostenibilitat, climàtics i socials.
•	Promoure polítiques  que aturin la destrucció del teixit social
dels barris com a conseqüència del turisme massiu.
•	Aturar l’expansió de les infraestructures fòssils (viàries,
portuàries i de l’aeroport).
•	Facilitar el dia a dia sostenible del turista

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la tercera
sessió de la Taula (7 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Reduir la petjada de carboni en les operacions d’aproximació i
en terra dels avions com dels vaixells
•	Pressionar per reduir del nombre d’operacions del Aeroport
•	Pressionar per fixar un límit màxim al nombre de creueristes
•	Electrificar el port perquè els vaixells puguin endollar-se al
atracar al moll.
•	Establir un impost al querosè, de forma que s’encareixi el
transport contaminant
•	Incrementar les taxes portuàries del vaixells més contaminants
•	Obligar a companyies i operadores a pagar el cost de
l’externalitat
•	Relocalitzar l’economia per tal de reduir el transport de
mercaderies
•	Conscienciar  sobre el necessari decreixement del consum
adreçat a un canvi de model socioeconòmic

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la quarta
sessió de la Taula (28 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	 Construir al Port els accessos ferroviaris necessaris per
facilitar el transport de mercaderies prioritzant el  tren davant
del transport per carretera o mar
•	Adoptar mesures de reducció dels vols realitzats per
l’Ajuntament de Barcelona i les empreses municipals: fomentar
reunions telemàtiques, optar pel tren quan aquest representi una
alternativa viable, ampliar a tots els moviments socials, el
Tercer Sector i agents amb ens internacionals.
•	Limitar o prohibir els vols domèstics, quan hi ha una
alternativa més sostenible.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la quarta
sessió de la Taula (28 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	 Fomentar la implementació d’energies renovables tant al Port
com a l’Aeroport, per davant d’altres estratègies que signifiquin
la utilització de combustibles fòssils.

*Aquesta és una de les contribucions i propostes per desplegar
aquesta actuació que van efectuar-se durant la quarta sessió de
la Taula (28 de novembre). A continuació, podeu comentar-les o
afegir noves contribucions per potenciar l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Facilitar el teletreball per evitar desplaçaments.
•	Promoure i incentivar que la mobilitat sigui compartida
•	Establir un peatge interurbà per entrar a la ciutat
•	Millorar la intermodalitat. Millora dels intercanviadors entre
les diferents xarxes de transport
•	Promoure grans pàrquings d’alta capacitat per bicicletes en
punts estratègics i a tots el intercanviadors
•	Exigir i posar en marxa urgentment una xarxa de Park & Ride
(P&R)
•	Fomentar un programa de mobilitat sostenible específic per als
polígons industrials.
•	Promoure bonificacions per a les empreses que faciliten l’ús de
transport públic col·lectiu o d’altres modes de mobilitat
sostenible.
•	Facilitar la mobilitat sostenible en grans esdeveniments.
•	Millorar la continuïtat de la xarxa de bicivia interurbana.
•	Estendre la xarxa de línies semidirectes metropolitanes en tots
els mitjans
•	Estendre el bicing a tota l’àrea metropolitana.
•	Integrar el servei de bicing a la integració tarifària o la
T-mobilitat.
•	Aturar les ampliacions de les infraestructures vinculades al
vehicle privat
•	Crear estacions de suport a la mobilitat compartida i elèctrica
distribuïdes dins i fora de la ciutat.
•	Impuls dels sistemes de carsharing elèctrics.
•	Reduir la velocitat màxima dels cotxes a l’entrada a Barcelona
•	Fer campanyes de comunicació de canvi d’hàbits i de foment del
transport públic.
•	Millorar i enfortir els canals de comunicació de l’Ajuntament
•	Facilitar dades a temps real del flux de cotxes a la ciutat i
l’àrea metropolitana, en open data.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la quarta
sessió de la Taula (28 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Invertir decididament i urgentment en la xarxa de Rodalies.
Redactar el nou Pla de Rodalies i definir un pressupost i
calendari realista i vinculant.
•	Millorar de forma urgent la seguretat, la fiabilitat i la
qualitat del servei.
•	Estudiar i realitzar actuacions urgents a la xarxa per
augmentar la capacitat i la competitivitat del sistema a curt
termini.
•	Agilitzar l’adaptació de totes les estacions i trens a persones
amb mobilitat reduïda.
•	Ampliar la capacitat de la línia del Vallès.
•	Construir el perllongament de la L8 (Llobregat).

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la quarta
sessió de la Taula (28 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Posar en servei urgentment, per fases si convé, el tram central
de la línia L9.
•	Incrementar la capacitat, incrementant els recursos de material
mòbil, de les línies L1 i L5 de metro.
•	Construir el perllongament de la L4 des de La Pau fins a
Sagrera Meridiana i augmentar-ne la freqüència.
•	Finalitzar l’adaptació de totes les estacions a persones amb
mobilitat reduïda

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la quarta
sessió de la Taula (28 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Construir i posar en marxa urgentment la connexió dels tramvies
per la Diagonal
•	Executar el nou traçat de la línia T3 del Trambaix que unirà
Esplugues de Llobregat amb Sant Just Desvern a través de
l'avinguda Laureà Miró.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la quarta
sessió de la Taula (28 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Definir i implantar un model de xarxa d’autobusos interurbans
per a la ciutat de Barcelona que inclogui la construcció de nous
carrils bus de penetració a Barcelona, nous intercanviadors o
remodelació dels actuals, condicionament de les actuals àrees
intermodals en superfície i definició del model econòmic i de
gestió d’estacions.
•	Millorar les àrees d’intercanvi d’autobús
•	Implementar els carrils bus pendents a l’entrada a la ciutat.
•	Accelerar l’ambientalització de totes les flotes.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la quarta
sessió de la Taula (28 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Crear un peatge urbà.
•	Repensar la fiscalitat del vehicle d’acord amb criteris
d’emissions.
•	Revisar el sistema de tarifació en l’àrea d’estacionament
regulat (àrea verda, àrea blava). Gravar també l’aparcament de
les motos en la via pública.
•	Crear una taxa “d’última milla”, per gravar l’activitat de
repartiment a la ciutat.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la quarta
sessió de la Taula (28 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Potenciar la incorporació de nous sistemes d’aprofitament
tèrmic i elèctric a partir de l’energia solar, amb incentius
fiscals a l’IBI, l’IAE i l’ICIO; incorporar altres sistemes
d’energia (eòlica, termodinàmica...).
•	Atorgar bonificacions a l’IBI i l’ICIO (millora de l’etiqueta
energètica) per millorar l’eficiència energètica dels habitatges
•	Bonificar la reducció de la petjada de carboni dels edificis,
inclosa en la certificació energètica.
•	Bonificar les cobertes verdes, l’ús de materials de baixa
petjada de carboni o que eviten l’efecte illa de calor i la
utilització d’aigües pluvials o grises.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la quarta
sessió de la Taula (28 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Implantar el pressupost de carboni a l’Ajuntament.
•	Adequar la taxa de clavegueram, reconeixent situacions
d’emergència habitacional: major coresponsabilitat en el consum
de recursos.
•	Aprovar una nova taxa que gravi la recollida domiciliària de
residus i que afavoreixi un major nivell de reciclatge, incloent
bonificacions. Preveure que la taxa incentivi també la reducció
en la generació de residus i que es visibilitzi el cost de la
recollida i el tractament de residus.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la quarta
sessió de la Taula (28 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Comunicar millor els beneficis de la fiscalitat ambiental i ser
transparents, proporcionant una cara amable. Fer una gran
campanya de comunicació
•	Ser transparents en què es destinen els ingressos rebuts a
través d’impostos, taxes, etc., tot i que cal considerar que no
totes les figures seran finalistes i cal veure en què s’han de
reinvertir. Traçar els diners recaptats.
•	Premiar els bons comportaments ambientals (separació residus,
etc), per exemple amb bonificacions o una targeta de punts verds
amb descomptes en el transport públic o altres incentius en
espècies.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la quarta
sessió de la Taula (28 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Destinar la recaptació realitzada a través de la fiscalitat
ambiental/climàtica a l’acció climàtica, a projectes concrets de
mitigació i adaptació.
•	Especialitzar la Guàrdia Urbana perquè realitzi inspeccions i
persegueixi i multi accions ambientals poc apropiades (per
exemple, el malbaratament energètic)
•	Pressionar altres institucions perquè apliquin fiscalitat
climàtica i perquè es gravin els vols.
•	Formular projectes europeus que es puguin finançar amb fons
comunitaris.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la quarta
sessió de la Taula (28 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Dotar de recursos humans, econòmics i formatius per tal
d’impulsar el treball en xarxa d’una manera reconeguda i
eficient, com una de les tasques prioritàries dels tècnics i
tèquines del Districte; i no pas com una tasca voluntària o
secundària. També es podria incloure en els plecs per les
licitacions de diferents projectes que s’impulsen des de
l’Administració, així com en l’adjudicació de subvencions,
ponderar més el treball en xarxa i la perspectiva comunitària com
a imprescindibles de la tasca professional i fer-ne un seguiment
del compliment d’aquesta responsabilitat durant la durada del
contracte o temps posterior a la subvenció.
Cal un equip de coordinació que ajudi a traçar línies i protocols
de comunicació per tal que els agents educatius treballin en
xarxa, que s’analitzin les incidències i conflictes des d’una
visió general i des de diferents àmbits. Potenciar la comunicació
tant interna entre un mateix servei o entre diferents serveis,
com externa amb la ciutadania, mitjançant les TIC i les xarxes
socials més actuals. El WhatsApp com a eina de comunicació i
coordinació és molt potent, però cal que tots els serveis /
entitats tinguin com a mínim un dispositiu mòbil laboral a
disposició d’aquestes tasques. Facebook i Instagram també són
dues xarxes que arriben a molta població.
Fer ús de les xarxes socials digitals que s’utilitzen des dels
diferents col·lectius i edats (ex. Instagram entre els/les més
joves, Facebook o Twitter entre persones adultes, WhatsApp…). Fer
ús de les xarxes socials digitals a mode de coordinació, com els
grups de WhatsApp o de Telegram, a banda del correu electrònic, i
la comunicació hauria d’efectuar-se per diferents mitjans, per
tal d’assegurar que pugui arribar a quantes més persones millor.
Es pot crear també una plataforma on line amb una app per
dispositius mòbils, que inclogui tots els recursos, agents,
serveis socioeducatius dels barris; amb una dotació de recursos
humans per a que gestionin la plataforma i l’aplicació.
Aprofitar els recursos naturals dels parcs dels barris del Nord
(Collserola, Parc Güell, Creueta del Coll, Bosc Turull...) per
donar a conèixer la biodiversitat i riquesa ambiental d’aquests
barris, així com per a la promoció de les activitat formals i no
formals en matèria educativa
Que els espais diàfans del territori, com per exemple el Parc de
la Creueta, no condicionin el joc dels infants i adolescents, amb
pistes de futbol o bàsquet pintades al terra. Que siguin espais
inclusius per tot tipus de jocs, aprofitant els materials
naturals i fomentant el moviment lliure i l'activitat física no
estereotipada.
Donades les potencialitats de l'educació mediambienal en el
territori, creació d’un projecte d’entorn per tal de millorar la
biodiversitat urbana i promoure pràctiques comunitàries
relacionades amb la sostenibilitat, tals com la Festa Verda del
Coll, fomentant la participació de les escoles i de l’Aula
ambiental Bosc Turull a l'esdeveniment.
Treballar en un projecte que defineixi i acompanyi els
aprenentatges per a l’impuls de la qualitat democràtica dels
processos participatius, oferint formació específica als
diferents col·lectius poblacionals, com per exemple formació en
eines i mecanismes de participació per les famílies.
Les biblioteques reclamen ser espais de formació contínua.
Treballem alguns coneixements que poden ser útils al llarg de la
vida: alfabetització digital, aprenentatge d'idiomes,
alfabetització informacional i de medis, formació econòmica. És
bàsic acostar-se a la formació d'adults a través de la
transversalitat amb agents educatius del territori. Els ciutadans
han de saber identificar que les biblioteques estan en el
territori per recolzar el seu aprenentatge continu.
Impulsar un projecte de col·laboració entre les escoles /
instituts i l’Escola de Salut de Gent Gran (o una futura
borsa/coordinadora de voluntaris grans) per a que les persones
jubilades puguin oferir xerrades d’acompanyament i assessorament
als adolescents i joves, en aspectes transversals, de motivació i
aprenentatges vitals, després de fer una mini-formació, per fer
de mentors i que també els joves vagin als espais on està la gent
gran (residències, etc.)
Potenciar projectes d’acompanyament de l’alumnat en les
transicions educatives des d’una vessant comunitària, reforçant
el traspàs que ja es realitza entre les escoles de primària i els
centres de secundària, impulsant l’arrelament de l’alumnat al
territori i amb reforç escolar, per tal que el canvi no sigui tan
brusc i la diferència de nivell acadèmic d’una etapa a l’altra
sigui més lleugera
Potenciar la coordinació amb els diferents serveis educatius, per
tal d’assegurar un acompanyament de qualitat en les transicions
formatives i laborals. Per exemple, establir protocols específics
des del CAP per prescriure l’assistència a xerrades i activitats
relacionades amb les transicions formatives.
Desenvolupar eines per facilitar la comunicació amb les persones
nouvingueds que encara no parlen la llengua autòctona i per donar
resposta a la diversitat cultural present als barris, i que
aquestes informacions puguin arribar a tothom sense obstacles
idiomàtics; com per exemple fer dibuixos o incorporar altres
llengües en la comunicació escrita de cartells i notes
informatives , sobretot en espais necessaris com el CAP,
l’escola, els comerços...
Crear més equipaments culturals a la zona nord, tals com
biblioteca, escola de música municipal, escoles d’art i músical,
etc. I garantint l’accés a tothom que ho desitgi
Fer parcs i espais d'oci dirigits a infants grans i adolescents
en l'exterior, donant resposta a les seves necessitats i demandes
d'oci, amb materials com tirolina i fent-los participar en el seu
disseny
Des de l’àmbit de salut es considera que caldria desenvolupar un
pla de salut comunitària, així com impulsar més accions de
promoció de la salut des dels diferents agents educatius, amb una
visió proactiva per generar hàbits saludables i de prevenció cap
a les conductes no saludables
Fomentar una línia de beques per activitats extraescolars, des
dels barris o districte, donant una resposta directa i propera a
unes necessitats que no s'estan cubrint des dels òrgans
competents. Es podria impulsar un sistema de bonificacions
d’accés a activitats educatives del fora-escola
Organització d’activitats extraescolars gratuïtes, que puguin
arribar a tot l’alumnat, des d’on es puguin treballar també
valors, referents socials… No totes les famílies hi tenen accés
per recursos econòmics, per desinformació o per desinterès.
La vinculació dels infants a grups d’esplai i associacions de
lleure són una eina per mirar de prevenir l’abandonament prematur
escolar
Donar prioritat a la transformació dels barris en direcció al
feminisme i la coeducació, destinant recursos econòmics per al
desenvolupament de diverses accions necessàries, com incorporar
més formació en clau de gènere i sexualitat en els diferents
espais socioeducatius
És important que el veïnat i les associacions implicades vegin la
necessitat de la seva vinculació i que percebin que en poden
treure un profit a nivell particular, de la pròpia entitat. Si no
és així, només acaben participant a les xarxes i a les activitats
aquelles persones que ja de per si estan sensibilitzades amb el
tema i que tenen un perfil molt concret, doncs les entitats estan
formades per persones que s’hi impliquen voluntàriament i
altruista. Una manera seria promoure el retorn social com a
fòrmula de pagament i de compromís per la participació
comunitària. Per tal que les persones que accedeixen a diferents
serveis i activitats es comprometin sense haver de pagar per
aquests serveis, oferir fer un retorn social a canvi. Promoure en
aquest sentit projectes transversals i comunitaris, per exemple
relacionar la millora del benestar i salut amb l’assistència a
activitats esportives gratuïtes.
Més formació en competències que demanda la societat i el món
laboral; com lideratge, autonomia, proactivitat, treball en
equip, superació, adaptació als canvis, tècniques de relaxament,
meditació, habilitats socials, xarxes socials, educació
emocional...
Fer més equipaments esportius als barris que donin resposta a les
demandes d’infants i adolescents, com un poliesportiu municipal
amb accès gratuït pels infants i adolescents dels barris i així
puguin accedir a pistes de patinatge, futbol, basquetbol,
piscina...
Ampliar l’oferta d’espais en els equipaments dels barris, per
arribar a més població juvenil i adolescent; i potenciar espais
de relació que siguin una referència per als joves. A partir
d’aquesta vinculació des del no formal, orientar i acompanyar. Es
pot fer des del lleure: Ex.  Zona per realitzar activitats de
lleure saludable: pista de skate o rocòdrom. (ex: Cornell) amb un
espai polivalent amb: sofàs, ordinadors, skate, zona graffiti,
espai per cuinar: “Masterchef Vallcarca”, etc.
Desenvolupar un pla de formació pels professionals del territori
en matèria de treball comunitari vinculat a l’àmbit educatiu.
Així com oferir formacions transversals, un cop a l’any com a
mínim, en matèries de treball en xarxa, intervenció comunitària i
participació democràtica, destinades a tots els agents educatius
no professionals del territori.
Impulsar des de l’Ajuntament 2 o 3 projectes anuals que impliquin
a diferents serveis i sectors educatius amb objectius comuns i
transversals, sempre amb una perspectiva comunitària. Dos
exemples de temes transversals a partir dels quals es poden
impulsar projectes amb perspectiva comunitària són: el paper
imprescindible de la dona en la història de la humanitat; i la
cultura.
Vincular l'educació no formal amb l'educació formal a través de:
projectes compartits, aprenentatge en valors, cessió d'espais,
activitats esportives, aprenentatge d'idiomes, Aprenentatge
Servei. L'espai migdia es podria aprofitar per desenvolupar
aquests vincles. Afavorir marcs de la col·laboració entre els
centres escolars i altres entitats com les d’àmbit cultural,
l’administració local o el món empresarial per tal de connectar
els aprenentatges formals, no formals i informals.
Fer més sessions participatives amb infants i adolescents i
impulsar processos participatius a partir de necessitats
expressades per ells i elles, promovent el debat i el treball
col·laboratiu i tenir més en compte la seva visió i les seves
opinions a l’hora de prendre decisions que els afectaran
directament. Poden aportar de primera mà el seu coneixement i les
seves necessitats. P.e. si es vol fer un parc per infants al
barri, fer un procés participatiu per a que siguin ells i elles
qui opinin i decideixin com el volen
Destinar els recursos necessaris per tal que tots els infants
puguin accedir a extraescolars i altres activitats educatives del
fora-escola, combatent les desigualtats socioeconòmiques que
poden incidir en l'accés. Es poden incorporar les figures de
vetllador/a o de monitor/a de suport mitjançant el pagament
subvencionat per l’Administració; o a través d’una xarxa de
persones voluntàries que puguin oferir el recolzament necessari a
alguns infants amb NEE. També cal revisar l'oferta d'activitats
amb perspectiva inclusiva i no sexista, i potenciar aquelles que
acullen diversitat de persones com teatre musical, circ...
Obra presentada a la Categoria A sota el títol: Trencant
Barreres.

Consulta l'obra "Trencant Barreres" 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.eu-west-1.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/8724/TrencantBarreras.pdf )
Obra presentada a la Categoria A sota el títol: Els prejudicis
també son violència.

Consulta l'obra "Els prejudicis també son violència" 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.eu-west-1.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/8726/ElsPrejudicisTambeSonViolencia.pdf )
Afavorir la coordinació interinstitucional per prevenir el
sensellarisme en els joves. Revisar la proporció d’homes i dones
en equipaments, la distribució i disponibilitat de material
d’higiene femenina, la composició dels equips professionals i la
formació de grups de dones residents.
Regular l'accés a la zona de baixes emissions (ZBE), delimitada
per les rondes, en la qual es prohibeix la circulació dels
vehicles més contaminants els dies feiners  de 7.00 a 20.00 hores
Renovació del Compromís Ciutadà per la Sostenibilitat:  projectes
i equipaments de millora de la qualitat ambiental
Nova targeta social Barcelona com a instrument per a la
participació cultural, Projecte Cabal Musical i connexió
comunitària (continuitat i noves propostes en altres arts),
reactivació de la Xarxa de Cultura per la inclusió.
Elaboració del decret d'emergència climàtica i desenvolupament
del pla d'acció amb les mesures prioritàries definides a la Taula
per l'Emergència Climàtica
Consolidar l'Oficina de Prestacions Socials i Econòmiques, amb
l'objectiu de desburocratitzar els centres de serveis socials i
modernitzar els serveis socials de la ciutat (és una de les 20
accions que contempla el Pla d'Accció Impulsem).
Programa municipal per millorar la qualitat de l’aire en els
entorns escolars així com dur a terme accions de sensibilització
adreçades a tot el col·lectiu escolar
Posada en marxa de la nova targeta Barcelona Solidària. Tots els
ajuts econòmics concedits a una mateixa unitat familiar vinculats
en una única targeta moneder. Els titulars d'aquesta targeta
també poden accedir a avantatges i descomptes a determinats
establiments de la ciutat.
El Pla Clima recull amb una visió integradora les mesures per fer
front al canvi climàtic sota els eixos de la mitigació, la
adaptació, l'acció ciutadana i la justícia climàtica
Iniciar els mecanismes per ampliar el Programa Làbora a l'Àrea
metropolitana, pel que fa no només a empreses sinó també a
persones usuàries.
Implementació del model d'atenció VINE (la primera atenció en
grup) als 40 Centres de Serveis Socials. D'aquesta manera es
pretén donar una resposta més immediata i una atenció més
complerta a la ciutadania.
Desplegament del sistema d'allotjament APROP: mitjançant les
noves tècniques de producció industrialitzada es generen
allotjaments de proximitat per a l’emergència habitacional amb un
impacte ambiental menor a la de la construcció tradicional.
Consolidació del Servei municipal especialitzat en la detecció i
reducció de la pobresa energètica, garantint els drets que
contempla la legislació vigent pel que fa a l’accés als
subministraments bàsics, i millorant l’eficiència de les llars de
la ciutat de Barcelona, especialment de les més vulnerables. Es
treballa des de la prevenció d'aquesta realitat, la intervenció
directa en els casos i la sensibilització, abastant també la
dimensió comunitària.
Centralització de la recepció de les demandes d'estudi d'infància
en risc procedents de Fiscalia, Jutjat i DGAIA, cribatge del
servei responsable i enviament dels casos "coneguts" al servei
corresponent. Elaboració de les primeres valoracions d'infància
en risc dels casos "no coneguts" per CSS, com a prova pilot, a 3
districtes: Nou Barris, Sant Martí i Ciutat Vella.
Implementació d'un sistema d'intel·ligència artificial aplicat al
registre d'entrevistes a temps real que garanteix una recollida
d'informació estructurada de les persones ateses, dóna suport als
professionals i millora l'eficàcia diagnòstica. Implementar un
pilot d’assistents robòtics intel·ligents en domicilis de
persones dependents i residències de gent gran per donar suport
complementari a les tasques de les persones cuidadores.
Seguiment de l'evolució de les mesues de l'Estratègia d'Inclusió
i monitorització de les fites comunicables.
Avaluar els efectes mediambientals i de salut relacionats amb les
intervencions urbanístiques i de mobilitat presents en els àmbits
de superilles de Barcelona i la zona de baixes emissions
Implementació progressiva de l'eina de suport al diagnòstic
social i de cribatge de la complexitat (Self Sufficiency Matrix -
SSM.Cat) als 40 Centres de Serveis Socials.
Dur a terme actuacions sobre el reg, les fonts i la gestió de
l'aigua freàtica per a millorar l'eficiència en el consum dels
recursos hídrics
Desplegar en els propers 5 anys un mínim de 60 equips de
professionals del SAD, 6 per districte, que atenguin a totes les
persones usuàries del servei en zones reduïdes I a 10 d’aquestes
superilles coordinar un mínim d’altres 10 serveis i equipaments
destinats a la cura de les persones grans per millorar-ne
l’atenció.
Apostar per un servei públic de l'aigua de l'aigua que garanteixi
la transparència, la rendició de comptes i l'accés universal i
assequible
Desplegar el compromís ciutadà per l'amigabilitat, amb una
estratègia centrada en la vida quotidiana i en les relacions
socials com element fonamental de lluita contra la solitud no
volguda. Aquest compromís ha promoure la participacio,
l'autonomia, l'envelliment actiu, una ciutat adaptada a les
necessitats i que reconegui els sabers i coneixements de les
persones grans de la ciutat
Extensió de la coordinació de l'atenció al domicili entre SAD,
TAD i CAP. Cartera conjunta d'atenció social i sanitària de les
persones grans a l'alta de l'hospital al domicili. Revisió del
model d'atenció sanitària a les residències.
Pla director integral de sanejament que prioritza  les actuacions
d’ampliació, millora, conservació i gestió que cal dur a terme
sobre el sistema de clavegueram.
Desplegar una nova tipologia de cohabitatge que respongui a les
necessitats de l'envelliment: la fórmula del cohabitatge sènior
és una opció idònia a les necessitats de la població en procés
d’envelliment que necessita d’uns serveis i recursos que poden
ser compartits.
Elaborar un Programa per a les Persones Grans 2022-2026, de de
l'òptica de la promoció, l'envelliment actiu i BCN com a ciutat
amiga de les persones grans.
Millorar la sostenibilitat del drenatge de la ciutat en el marc
de les actuacions del Pla director integral de sanejament
Desenvolupar el pla de treball pel suport a les persones amb
Alzheimer i altres demències, les seves famílies i persones
cuidadores amb les entitats de la Taula Barcelona per
l'Alzheimer: guia de bones pràctiques, xarxa de persones
experimentades, projecte sensibilització escoles,..
Reforç de l'estructura de la comercialitzadora elèctrica pública
Barcelona Energia per a que pugui fer polítiques energètiques en
totes les etapes del cicle de vida de l'energia
Implementar una nova modalitat de Respir a la ciutat, consistent
en hores de SAD per donar descans a la persona cuidadora.
Generació d'energia renovable en edificis privats, públics i en
espais municipals, així com la promoció de les mesures de
transició i eficiència energètica
Una guia educativa i de sensibilització envers l’envelliment i la
situació de les persones grans que fomenti les relacions
intergeneracionals, l’envelliment al llarg de la vida i
l’apoderament de les persones joves com a agents de transformació
de la societat.
Continuar la renovació de la flota de vehicles municipals, Parcs
i Jardins, amb criteris d'eficiència energètica i promoció de la
mobilitat elèctrica
Assumir des de l'administració local, les competències de gestió
sobre els equipaments assistencials per a la gent gran
Renovació de les instal·lacions d’enllumenat mantenint
l'adequació normativa i de seguretat, així com millorant
l'eficiència energètica i la percepció de lluminositat
Renovar i millorar els centres de treball d'espais verds a la
ciutat de Barcelona, amb mesures de contractació pública
sostenible
Crear un fons d’inversió per a la millora de l’accessibilitat
física a la via pública i al transport públic d’acord amb la
diagnosi del Pla d’accessibilitat; i un fons local de promoció de
l’accessibilitat amb ajuts per a l’accessibilitat en comerços i
serveis.
En el Pla d'Accessibilitat Universal es planifiacaran solucions,
la millora de l'accessibilitat física als barris i la millora de
l'accessibilitat comunicativa als serveis.
Incrementar l’autoconsum i la generació en terrats de la ciutat.
Generació d'energia renovable en edificis privats, públics i en
espais municipals, així com la promoció de les mesures de
transició i eficiència energètica
Es tracta de la inserció laboral en el mercat ordinari i en la
petita empresa mitjançant la Xarxa d'Inclusió Barcelona. Es
consolidarà la cooperaiva de quioscos i es promouran altres
projectes d'emprenedoria.
Impulsar les activitats professionals relacionades amb el sector
de l'eficiència energètica, renovables i el reciclatge mitjançant
la formació i qualificació professional a joves i treballadors
dels sectors de la construcció i els plans d'ocupació local, per
a dones i aturats més grans de 45 anys com intatal·ladors/ores
Augmentarem les persones ateses amb el nou model d'assitència
personal. Impulsarem la vida independent des del Banc del
Moviment. Millorarem, amb nous recursos, l'atenció precoç de la
població infantil.
Subvencions per rehabilitar l’interior dels habitatges i els
elements comuns dels edificis, així com per millorar l’eficiència
energètica dels immobles
Incrementarem el nombre de pisos acessibles per als projectes
d'autonomia personal i vida independent. Impulsarem nous
projectes d'habitatge accessibles.
Impulsarem el projecte fins aconseguir 10 horts com a mínim i
promourem la particiapació de 100 noves persones amb
discapacitat. Promourem més projectes d'innovació social amb les
persones amb diversitat funcional.
Acordar amb les administracions implicades un procés
d'electrificació del port de Barcelona que incorpori tant els
vaixells, com les empreses i l'activitat pròpia
Treballant per a superar la divisió social del treball i avançant
en l’empoderament individual, relacional i col·lectiu de les
persones proveïdores i de les persones receptores de cura.
Consolidar l'Espai Barcelona Cuida i multiplicar els canals
d'atenció a les persones cuidadores: telèfon, punts territorials,
xarxa de guies. Crear la targeta de la persona cuidadora. Plans
de millora de suport a cuidadores a centres i empreses.
Definició dels reptes, objectius i compromisos del govern
municipal en relació a la conservació del verd i de la diversitat
biològica de la ciutat
Ampliar la cobertura del Servei d'Odontologia i Podologia
municipal per a persones vulnerables ateses a Serveis Socials i
afegir un servei per infants. Obrir el primer centre de
l'operador odontològic municipal. Posar en marxa un sistema de
tarifació social i aconseguir l'adhesió del 25% de clíniques
dentals de la ciutat.
Articular la participació  ciutadana en la millora i cura del
verd urbà a través  de l'activació de parcel•les verdes
municipals actualment en desús i estendre la pràctica de
l'horticultura
Incorporació de la infraestructura verda en les noves
urbanitzacions i millora del verd ja existent a la ciutat
Planificació, gestió i conservació del patrimoni arbrat, tant
públic com privat, d’acord amb les seves especificitats
biogeogràfiques i urbanes i garantint la seva contribució a una
ciutat més saludable
Incorporar un telefon d'accés ciutadà per la prevenció del
suicidi. Impuls de GAM per a families i amics que han patit un
proces de suicidi o d'ideació proper.
Creació de la xarxa per la prevenció del suicidi amb les
organitzacions de la ciutat implicades.
Programa d'entrenament emocional a professionals i ciutadania.
Rehabilitació i conservació dels jardins històrics per aturar la
pèrdua d'elements, recorreguts i vegetació
Increment de producte fresc de proximitat i ecològic i
decreixement del consum de carn i producte ultra-processat.
Seguiment de la qualitat nutricional dels menús escolars,
incorporant la visió de l'impacte climàtic. Estratègies de
comunicació de les recomanacions alimentàries. Clàusules en les
licitacions de serveis de menjador i acords amb les entitats
socials.
Gestionar el verd d'acord als processos i cicles naturals per
augmentar la qualitat i quantitat del verd i la biodiversitat
Actuacions de millora de drenatges,  paviments,  murets,
plantacions, sistemes de reg i altres elements dels parcs i
jardins de la ciutat.
Implementació de la Mesura de Govern contra l'addicció al joc.
Nou Pla de Drogues 2021-2025 per avançar en el model d'atenció
integral a les addiccions, i en les actuacions preventives de les
noves addiccions. Prova pilot de prohibició de tabac a les
platges.
Estendre la pràctica de l'horticultura i augmentar la producció
d'aliments ecològics i de proximitat en espais públics i privats.
Millorar les instal·lacions existents. Iniciar, seguint el Nou
Model aprovat, el pla mestre de la Mediterrània, finalitzar la
Sabana del Sahel, el Pavelló d’Invertebrats, i les altres
instal·lacions que completen el nou model.
Treballar seguint els criteris de la UICN afavorint la gestió
integrada ex situ/in situ. Treballar en projectes de conservació
fora del Zoo (“Zoo surt del Zoo”).
Establir el centre de biodiversitat marina, com centre de
sensibilització i de projectes en el litoral metropolità.
Potenciar la sensibilització i l’educació amb el disseny de
centres d’interpretació i millorar els programes d’educació,
incrementant les activitats pels visitants. Potenciar la recerca
i els projectes de conservació in situ, afavorint les especies
autòctones i amenaçades.
Elaborar els projectes d’habitats i d’espècies. Incrementar els
programes  de benestar animal i constituir el comitè
Cientificoètic tal com s’estableix en la nova ordenança
Avaluació de les superilles es basa en diverses metodologies tant
qualitatives com quantitatives per conèixer l'impacte en la
mobilitat, en la contaminació i en la salut. Avaluació de
l'impacte en salut de la ZBE intentarà abarcar tots els municipis
que la composen i es basarà en avaluar reduccions del nombre de
vehicles, canvis en les emissions i en els nivells de
contaminació.
Ampliar la disponibilitat d’espais i recursos per nous CAP i
reformes de hospitals. Exigir a la Generalitat el compliment de
les inversions en el Pla d’equipaments sanitaris de la ciutat.
Desbloquejar la disponibilitat de solar i recursos pels nous
Centres d'Atenció Primària necessaris a la ciutat (Raval Nord,
Gòtic, Horta-Clota, Fort Pienc, Parc i la Llacuna, Barceloneta..)
i les reformes de futur dels hospitals terciaris i d'atenció
intermèdia (Mar, Magòria, Clínic, Vall d’Hebron). Liderar des del
Consorci Sanitari de Barcelona el viratge cap a una sanitat amb
una gestió més pública, transparent i participada.
El CAACB actual és una construcció de l’any 1972, concebuda com a
gossera, que no dóna resposta  a les necessitats dels gossos i
gats i fures perduts i abandonats a la ciutat, per les seves
limitacions i mancances estructurals.
El projecte de nou CAACB s'ubica a uns terrenys propietat de
l’Ajuntament de Barcelona al terme municipal de Montcada i
Reixac.
Es tracta de la finca ""Torre Doña Juana"", amb una superfície de
més de 90.000 m2, al costat del cementiri de Collserola.
El solar on s'ubicarà el centre consta de 19.720 m2 i l'espai
d'accés a l'edifici són 2.355m2. El nou CAACB ocuparà 22.075 m2.
Treballar per incrementar la cobertura dels programes comunitaris
i escolars de promoció de la salut, incloent la salut sexual i
prevenció de les ITS. Estendre el model de formació en salut
sexual i reproductiva des de la perspectiva dels drets sexuals i
feminista per als agents comunitaris a tots els districtes de la
ciutat. Fer una campanya ciutadana de sensibilització vers les
ITS. Articulació i difusió dels recursos per la prevenció,
diagnòstic i tractament de les ITS.
Desenvolupar noves àrees d’esbarjo de gossos a la ciutat.
Garantir la convivència a l’espai públic entre els animals de
companyia i la resta d’usos ciutadans; campanya per impulsar la
col·laboració ciutadana en el compliment de l’Ordenança de
protecció, tinença i venda d’animals (OPTVA)
Barcelona disposa d'una estratègia compartida de salut sexual i
reproductiva amb participació interinstiucional, entitats,
societats científiques,… S'ha realitzat un moldel pilot de
formació de professionals  i acompanyament a projectes en salut
sexual i reproductiva. Aquest model s'estrà a tots els districtes
de la ciutat i es mantindrà amb una oferta estable per tots els
professionals.En materia d'ITS es farà una campanya de
comunicació de ciutat i un abordatge de la prevenció de les ITS
compartit amb un model global de ciutat
Adaptació de l’ordenança als canvis del codi penal i de la Llei
de seguretat ciutadana; regulació d’aspectes nous, referits al
comerç i als espectacles, entre d’altres
Publicació i actualització de l’Observatori de Salut i Impacte de
Polítiques. Definir un sistema de vigilància i monitorització de
les desigualtats en salut."
Guanyar 40 hectàrees noves de verd a la ciutat. Desenvolupament
del projecte del parc dels Tres Turons a partir del resultat del
concurs celebrat i impuls del Pla especial de protecció del medi
natural de Collserola.
Des de Departament de salut s'impulsa el projecte "salut en
xarxa" que compata amb un instrument "mapa d'actius en salut" que
permet sistematitzar i conèixer quins projectes, accions i
programes hi ha que tinguin incidència en la millora de la salut
de les persones.
Des de aquest àmbit i en conveni amb el Departament de Salut de
la Generalitat s'inclourà a l'història clínica per que el
personal sanitari pugui fer "la recomanació social".
Elaborar el nou Pla de Justicia de Gènere 2021-2024 on
s'incorporin actuacions de promoció de la igualtat de gènere per
part de totes les àrees de l'Ajuntment
Tenint en compte diferents tipus de violències sexuals existents
i impulsant programes d'educació sexual que parteixin d’una visió
positiva i crítica de la sexualitat i la llibertat sexual.
1. Revisió del model de detecció i atenció de les violències
sexuals consensuant-lo amb els agents implicats per tal
d'establir un Circut de detecció, atenció, derivació i
recuperació.
2. Establiment d’un servei d'atenció telefònica psicològica i
social d'urgències 24/365.
Consolidant la unitat d’atenció, proporcionant formació als
serveis implicats i impulsant la taula de coordinació
interinstitucional:
1. Consolidació del model de gestió del servei després de la seva
fase pilot.
2. Fer efectiu el decret d’alcaldia de 27 de febrer de 2019,
d'aprovació del Protocol de mesures de coordinació entre els
diferents serveis municipals davant de situacions de tràfic
d'éssers humans pel que fa a la formació als serveis i actors
implicats.
Arribar a un Pacte de Ciutat contra la bretxa salarial de gènere
i la precarietat de les dones a Barcelona
Implementació del pla de treball del Grup Motor Participació
Infants i Adolescents.
Programació de la jornada de bones pràctiques en l'àmbit de la
participació dels infants i els adolescents.
Implementació del programa municipal per a la prevenció i
l’atenció de l’abús sexual infantil.
Elaborar el Pla d'Infància sota un paradigma de l'Agenda
2030-ODS.
Impulsar el compromís de Barcelona "Ciutat amiga de la infància".
S'han passat del model de subvenció al de concertació de places a
nivell municipal. S'està treballant amb la Generalitat per tal
s'adaptin al nou model i es contempli dins el CP.
Aprovació model tècnic municipal i a parti de l'aprovació del
Decret de la cartera de serveis d'infància en risc es negociarà
amb la Generalitat el finançament de la cartera municpal.
Consolidar les iniciatives d'ajut financer directe i de suport a
les beques menjador a les escoles, per les famílies amb menors
més vulnerables
Seguiment i implementació Pla d'adolescència i joventut
2017-2021. Elaboració nou pla d'adolescència i joventut (PAJ)
2022-2030?.
Enquesta joventut 2020.
Programa que formarà part del PAJ pel periòde 2022-2030 foment de
l'ocupació juvenil centrant les accions amb l'impuls de la lluita
contra la precarietat i pel foment d'ocupació de qualitat.
Creació d'una xarxa de professionals d'equipaments juvenils
municipals per tal de generar projectes comuns, capacitació
professional, identificar noves pràctiques...
Definir línies d'actuació sobre la mobilitat urbana per assolir
els objectius de convivència a la via pública dels diferents
usuaris i modes de transport
Unificació de tots els serveis d'informació juvenil (PIJ i JIP)
en un únic format de punt: punts InfoJOVE arribant a 95 punts
descentralitzats d’informació juvenil, territorialitats i
pròxims.
Model d'Orientació de Barcelona.
Executar les primeres fases de la connexió de les dues xarxes de
tramvi. Implantació amb el consens del veïnat i el comerç del
barri per establir mesures que redueixin l'impacte de l'obra
Les noves promocions de lloguer assequible i de compra en Dret de
Superfície, el 30% seran per a persones joves.
Posada en marxa nova sala d'estudi Ciutat Vella complentant la
xarxa de 10 sales permanents de ciutat.
Revisar les tarifes del transport públic per fer-les més socials
i promoure l'ús del transport públic
Programa per facilitar el retorn de joves que han marxat fora per
qüestions laborals, formatives i que volen tornar a la ciutat de
Barcelona. La intenció és facilitar l’acompanyament i el retorn
de joves. Recuperar part d’aquest talent que ha marxat. S’oferirà
suport en el retorn: informació i assessorament  en tràmits,
mediació amb empreses que busquen perfils amb experiència,
formació i capacitació, impulsat des del Departament de Joventut
i Barcelona Activa en el marc del Pla per al foment de l’ocupació
juvenil de qualitat.
Incrementar la capacitat d'atenció amb l'ampliació de
professionals dedicats a la primera atenció. Igualment ampliarem
projectes depenents del SAIER com és el projecte Nausica, amb més
places d'allotjament i seguiment social.
Crear protocols de detecció de casos que podrien derivar en
irregularitat sobrevinguda així com circuits de derivació a
recursos que puguin aturar aquesta situació. Treball conjunt amb
Barcelona Activa en itineraris laborals.
Elaborar un Pla de treball d'acollida implicant la xarxa
d'entitats ciutadanes. Implicar a la ciutadania en el procés
d'acollida com a mentores, acompanyant en el procés d'arribada i
permanència a la ciutat.
Identificar les necessitats legislatives així com les situacions
de vulneració de drets que poden suposar noves instruccions o
interpretacions de les lleis vigents per tal de trobar solucions
de manera col·laborativa amb les diferents administracions
responsables. Treballar també amb les altres administracions per
tal de garantir el finançament necessari que permeti l'acollida i
ple desenvolupament de les persones migrades.
Actuacions per prioritzar i millorar la mobilitat dels vianants a
la ciutat
Increment de la xarxa de carrers 30 acompanyat de les actuacions
necessàries per reduir l'accidentalitat i millorar la qualitat de
vida urbana
Elaboració del nou Pla per a la Diversitat Sexual i de Gènere
2021-2024, incorporant transversalment aquest tema en les
polítiques municipals i incidint especialment en àmbits com la
salut, el món laboral, l'esport o l'educació.
Millora qualitativa dels  aparells elevadors urbans per garantir
els estàndards d'accessibilitat i afavorint la connexió entre
barris i els desplaçaments a peu
Impulsar una estrategia contra la LGTBIfobia mb actuacions de
prevenció, detecció i abordatge en diferents àmbits, com ara
l'esport, el transport, l'escola, el món laboral o l'espai
públic.
Millora de l'eficiència i seguretat dels desplaçaments en busos
públics.
Millora de l'eficiència i seguretat dels desplaçaments en la
xarxa de metro
Consolidació del Centre LGTBI de Barcelona com a servei de
referencia per a la promoció de drets per a la diversitat sexual
i de gènere a la ciutat
Fomentar la coordinació dels operadors de transport buscant una
major eficiència i qualitat global del servei.
Aprovar el nou Pla local de seguretat viària amb la definició de
les accions necessàries per reduir els índexs de víctimes i els
riscos derivats de la mobilitat
Donar resposta a les situacions que pateixen les persones LGTBI
en les seves relacions sexo-afectives
Renovació semafòrica per millorar la seguretat viària,  reduir
les avaries i disminuir el consum energètic
Apostar per fer de Barcelona una ciutat reconeguda
internacionalment com a capital dels drets LGTBI+, i donar suport
a les entitats que impulsen la candidatura de Barcelona com a seu
de l’EuroPride.
Un pla d’acció 2021-25 per combatre la soledat en tots els grups
de població.
Millora qualitativa de la xarxa actual i augment de la
connectivitat entre carrils existents.
Promoure que els equipaments i programes municipals prioritzin la
generació de vincles:
- Espais joves com a espais de referència.
- Pla d'equipaments i serveis juvenils.
- Implementació punts: "Aquí t'escoltem" a tota la ciutat.
Regular els nous modes de transport compartit aprofitant els seus
beneficis i assegurant una convivència adequada amb la resta de
modes i especialment amb els vianants
Amb l'objectiu de convertir-se en una eina de planificació i
avaluació
Definició del conjunt d'actuacions encaminades a optimitzar la
mobilitat dels treballadors i treballadores afavorint l’ús del
transport col·lectiu i modes de transport no motoritzats
Campanya de detecció, sensibilització i prevenció per reduir la
soledat de la població.
Impulsar la instal·lació de punts de recàrrega electrìca a tots
els barris de la ciutat per promoure la utilització de vehicles
sense emissions, com els elèctrics, i de baixes emissions
Extensió a tota la ciutat del Baixem al carrer. Potenciar el Mapa
d'actius en salut com a eina per recollir els recursos
comunitaris per combatre la soledat, i reforçar els programes
comunitaris que promouen la creació de xarxes relacionals com les
Escoles de Salut per a la Gent Gran
Millorar les infraestructures dels túnels viaris, la
senyalització i el paviment atenent a criteris de seguretat i
qualitat de l'espai urbà