darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Renovació de la infraestructura viària de les rondes  amb
actuacions sobre els equipaments, els túnels i els sistemes
Facilitar l'activitat econòmica i els tràmits municipals a través
del Pla "Barcelona fàcil".
Per impulsar la creació, retenció de talent local i atracció de
talent local i internacional a la ciutat, amb especial atenció a
les necessitats prioritàries del teixit productiu.
Implantació de microplataformes logístiques per a la millora de
la distribució de mercaderies reduint el seu impacte ambiental
Creació del "Welcome Center" per la benviguda a professionals
internacionals, facilitant-ne els seus tràmits i l’aterratge a la
ciutat de Barcelona.
Recollint la diversitat i trobi sinergies entre el comerç, els
mercats, les polítiques de desenvolupament econòmic local i
foment de l’ocupació, el turisme, l’economia social i solidària i
la promoció exterior, amb una visió compartida.
Reforçar els mercats tradicionals i obrir la porta a la promoció
econòmica en els mercats emergents, amb la mirada posada a
Àfrica, l’Amèrica Llatina i Àsia.
Obertura de nous espais encaminats a l’emprenedoria vinculats a
nous sectors emergents com les indústries creatives, l’economia
verda o els esports amb especial interès a Palo Alto, La
Escocesa, el Port Olímpic i l’Estadi Lluís Companys amb nous
centres d’emprenedoria.
Incorporar la visió econòmica en els grans projectes de
transformació urbana, com el Port Olímpic, el 22@, la Zona Franca
o les grans infraestructures treballant transversalment amb la
resta d’actors municipals.
Actuacions derivades del model establert pert a l'ús de la moto
com a mode de transport urbà
Aprofitant l’oportunitat del Mobile World Congress i donant
impuls a la Mobile World Capital per consolidar l’ecosistema
emprenedor a la ciutat. Treballar transversalment per garantir el
correcte funcionament dels grans esdeveniments de la ciutat.
Incorporar la mobilitat turística en la xarxa metropolitana i
establir plans específics per espais amb gran afluència de
turistes
Implementar mesures d'ordenació de l'aparcament  com ara la
creació d'aparcaments segurs per a  bicicletes o la reducció de
l'aparcament de motos en vorera
Aprofitar la potencialitat de la presència de congressistes
internacionals per fer accions de promoció de la ciutat de
Barcelona, i treballar i impulsar nous salons que busquin la
capitalitat de la ciutat en aquells sectors emergents en els
quals Barcelona busca posicionar-se.
Definir i impulsar un nou model de Saló de l’Emprenedoria,
reformulant l’actual Bizz Barcelona i consolidant-lo com un gran
esdeveniment internacional en el marc de les start-ups.
Impuls per abordar el repte de la mobilitat urbana a través de la
innovació tecnològica i la col·laboració d'administracions,
universitats i empreses
En el marc de Fira de Barcelona s’impulsarà la commemoració del
centenari de l’Exposició Universal de 1929. També es treballarà
per impulsar l’atracció d’esdeveniments internacionals que sota
la premissa de la sostenibilitat i el creixement inclusiu
impulsin l’Agenda 2030.
Reduir l'impacte del comerç electrònic tant en la mobilitat com
en la qualitat ambiental de la ciutat
Reforçar el programa “Impulsem el que fas” per a projectes que
dinamitzen l’economia de barris i districtes.
Consolidar el DHUB com a epicentre de les indústries creatives:
mesura de govern.
Adjudicació de La nova contracta de neteja com una peça clau per
desenvolupar  l’estratègia municipal  de residu zero
Implementació d'accions que millorin la recollida selectiva i que
amb la coresponsabilitat de la ciutadania ajudin a invertir la
tendència d'increment de la generació de residus
Crear el Clúster Barcelona Creativa integrat per les principals
associacions representatives, empreses i personalitats d’aquest
món.
Crear un programa cultural específic al Poblenou/22@ que vinculi
les empreses, els residents del barri i la ciutadania de la
ciutat.
Ampliar la Xarxa de Punts Verds de barri per apropar-los a la
ciutadania i incrementar l'índex de recollida selectiva de
residus que no poden anar als contenidors del carrer
Presentar el Pla de moda 2020-2023 i posar en marxa un
esdeveniment a Barcelona per promoure la moda sostenible.
Disposar d’una bona xarxa d’equipaments associats a la contracta
de neteja que contribueixin a la millora de la prestació del
servei
Consolidar els projectes d’iniciativa privada existents de
divulgació de les indústries creatives: Poblenou UrbanDistrict /
portes obertes, o el Palo Alto Market.
Desplegament de les accions orientades a  trobar solucions al
creixement exponencial dels plàstics d'un sol ús amb la
participació i col.laboració dels diferents agents socials i
econòmics
Crear el Centre de l’Arquitectura entès com un hub
d’interpretació, reflexió, recerca i prospectiva en l’àmbit
general del disseny.
Establir una nova taxa per la recollida de residus que ha de
permetre fer front a l'estratègia d'incrementa el reciclatge i la
disminució de residus a la ciutat
Pla d’acció de promoció i d’alineament de la imatge de la ciutat
a l’exterior.
Col·laboració de l’Ajuntament i Barcelona amb la nova Xarxa
Metropolitana d’OAE (oficines d’atenció a les empreses).
Estratègia 2020-2030 de l'Economia per a la sostenibilitat i
l'impuls del Green New Deal de Barcelona
Incorporar la sostenibilitat (ambiental i social) als serveis
d'assessorament per a la creació i el creixement empresarial de
Barcelona Activa
Programes específics per a la creació de noves empreses, o la
consolidació de Start-ups vinculades amb el sector de l'economia
verda, blava i circular
Mesures específiques de formació i ocupació en els àmbits de
l’economia verda, blava i circular
Participació en les convocatòries de l’EIT Urban Mobility per a
projectes d'impuls a la mobilitat sostenible i l'activitat
econòmica relacionada
Impuls a plataformes de col·laboració publico-privada i
publico-social per a fomentar la implicació dels agents de ciutat
i metropolitans
Impulsar en el desenvolupament de l’Eco-districte del Besòs, amb
l’impuls del Campus del Besòs
Definir nous objectius i establir noves estratègies de seguiment
de la contactació i compra púlbica verda de l'Ajuntament
Convertir els antics complexos industricals en nous espais
d’indústria 4.0 i vinculada a la transició ecològica, amb
especial focus a l’àmbit del Bon Pastor.
Diferents actors de la ciutat coliderats per l'Associació de
l'Economia Social de Catalunya (AESCAT) i l'Ajuntament de
Barcelona, definirem el 2020 una estratègia a llarg termini per
l'Impuls de l'Economia Social i Solidària a la Ciutat 2020-2030.
Crearem el marc de governança compartida i corproducció de
projectes i polítiques per sumar esforços i alinear plan d'acció
amb objectius compartits.
Aquest mandat es consolidaran els serveis d'acompanyament i
formació per projectes i empreses d'Economia social i Solidària
de Barcelona Activa, i especialment les activitats del centre
INNOBA i l'enfortiment de la INNOBADORA, espai i comunitat
d'incubació d'empreses d'ESS.
El Decret de clàusules socials va suposar un pas endavant per la
contractació pública responsable. Ens proposem enfortir la
dinàmica de promoure l'ESS i els seus valors des de la
contractació pública. Volem consolidar el servei d'assessorament
per l'aplicació de clàusules socials i en especial incrementar
l'ús de la clàusula de subcontractació a empreses d'economia
social i els contractes reservats a centres especials de treball
d'inclusió social i empreses d'inserció.
l'ESS és una aposta de futur i una via clau per avançar cap a
l'assoliment dels Objectius de Desenvolupament Sostenible.
Treballarem per consolidar i impulsar projectes de ciutat per
l'impuls de la ESS (com Coopolis) o bé impulsats des de la ESS
(com Associació Bicihub), per contribuir a generar resposta als
grans reptes de ciutat i de seguir desenvolupant una economia
social i solidària
Programes d'impuls a sectors estratègics de l'ESS: alimentació
sostenible, cures, transició ecológica, tèxtil, economia
col•laborativa digital, entre d'altres.
D'acord amb les prioritats i oportunitats que es desprenguin de
l'Estratègia per l'Impuls de la ESS 2020-2030, activarem
programes per promoure la intercooperació socioecmpresarial i
l'articulació d'espais i projectes d'enfortiment de les cadenes
de producció de sectors estratègics per l'expansión de l'ESS a la
ciutat.
Anàlisi i concreció d'un instrument jurídic i/o acord marc a
establir amb les diferents gerències municipals que despleguen
actuacions ocupacionals , per tal d'establir un model o marc comú
que permeti donar més coherència, complementarietat  í força al
conjunt  d'actuacions que es despleguen vers les persones en
situació de major vulnerabilitat
Ampliació del Programa Làbora (geogràficament i partners). És un
programa per fomentar l'ocupació de les persones amb dificultats
d'accés al mercat de treball, en col·laboració amb el Tercer
Sector i el sector empresarial de la ciutat.
Cal incloure criteris socials que garanteixin la reserva de
places a col.lectius amb dificultats d'inserció i altres
instruments de contractació en els contractes intensius en mà
d’obra. Facilitar la inserció socio-laboral de persones amb
discapacitat i/o trastorns mentals d’acord a les directrius
establertes de de l’IMPD i el que determina el Pla d’Acció
2019/2020 per a la inclusió social, l’ocupació i la promoció
econòmica de les persones amb diversitat funcional., amb tres
àmbits d’actuació: 1)  Polítiques Actives d’Ocupació per a
persones amb discapacitat o diversitat funcional; 2) Foment de
l’emprenedoria inclusiva i 3) Visibilització i sensibilització
Ampliar el Servei d'Assessorament en les Clàusules Socials de
Barcelona Activa,  per la inclusió de les clàusules "contractació
de persones en situació d’atur amb especials dificultats
d'inserció laboral o d'exclusió social", "subcontractació amb
empreses d'economia social" i "reserva social" en les
contractacions empresarials
Nou Pla de Barris 2021-2024 amb nous barris i una dotació de
165M€
Reforçar el servei municipal intensificant els protocols de
col.laboració amb les administracions competents
Incrementar l'atenció als tres Punts de Defensa de Drets Laborals
de la ciutat (Ciutat Vella, Nou Barris i Sants-Montjuïc), tant
pel que fa als assessoraments jurídics individuals com pel que fa
a les sessions grupals de formació i sensibilització que s'hi
ofereixen
Impulsar amb els agents econòmics i socials, mesures de
concertació d'un salari mínim de ciutat que esdevingui un
estànmdard de qualitat en el treball a Barcelona.
Prestació integral de serveis d’ocupació a la ciutat que integri
tots els serveis d’ocupació que operen a la ciutat (locals,
autonòmics i estatals). Aquest model ha de posar a la persona
usuària al centre del sistema, des d’una perspectiva de servei
integral i a través de punts únics d’atenció. La
conceptualització haurà d’incorporar:
Incorporant el vector ambiental i de lluita contra l’emergència
climàtica, i  programes generadors de noves oportunitats en els
àmbits d’educació, ocupació, habitatge o salut
Consolidar el mercat com a lloc central del barri mitjançant la
definició d’estratègies per a cada tipologia. Finalitzarem la
reforma dels mercats de Sant Andreu, Vall d’Hebron i Abaceria.
Execució coordinada amb el Districte, Comissió d’avaluació de
cada Pla, presidida pel regidor o regidora del Districte,
operadores responsables, representants d’associacions i entitats
i grups polítics sobre l’estat d’execució dels plans de barri
corresponents
Actualitzar les taxes dels mercats per tal de poder cobrir les
despeses i poder prestar un millor servei als paradistes.
Concloure l’aplicació de la Mesura de Govern de la Boqueria (i
revisió llicències ocellaires i flors)
Aliança comercial entre pagesia de proximitat-Mercabarna-mercats
municipals: projecte "paradistes verds" als mercats i “Mercabarna
amb la proximitat” orientat a Agenda 2030
(gid://decidim-barcelona/Decidim::Hashtag/6/capitalalimentaciósostenible).
Programa per aprofitar les noves tecnologies per afavorir la
transformació digital dels mercats, promovent la fusió de models
mixtes del comerç off i online.
Campanyes específiques per promocionar i conscienciar sobre la
importància del consum i el comerç de proximitat competitiu,
responsable i sostenible, i la cooperació empresarial en el
comerç local.
Noves promocions impulsades des de l’ajuntament i d’aliances
público-cooperatives i amb actors privats sense ànim de lucre o
lucre limitat, compres, captacions d'habitatges privats cap al
lloguer assequible
Actualitzar la mesura de govern de suport i impuls del sector de
la restauració a la ciutat presentada al 2016, per tal
d'adaptar-la al moment actual i afrontar els nous reptes que han
sorgit des de llavors, sobretot en matèria d’alimentació
sostenible, economia circular i qualitat en l’ocupació.
Revertir usos antisocials de l'habitatge com els pisos buits, el
mal ús de l'habitatge protegit o l'assetjament immobiliari.
Potenciar l'autoritat sancionadora i disciplinària en l'àmbit de
l'habitatge per minimitzar-ne els usos antisocials
Aquest observatori recollirà dades rellevants sobre el comerç,
mercats municipals i el sector de la restauració, amb l'objectiu
donar suport a la ciutadania, als comerciants i a l’Ajuntament.
Nou sistema d’informació sobre activitat econòmica en planta
baixa.
Subvencions per rehabilitar l’interior dels habitatges i els
elements comuns dels edificis, així com per millorar l’eficiència
energètica dels immobles.
Obertura d'un centre de referència contra l'assetjament
immobiliari que, en col·laboració amb les entitats i moviments
socials, faci front a les males pràctiques detectades
Iniciar els treballs per enfortir l’Operador de l’Habitatge i el
Consorci Metropolità de l’Habitatge, en una estratègia de
col·laboració publico privada.
Treballar amb l’Estat la modificació de la normativa del mercat
de lloguer immobiliari per habilitar els ajuntaments a declarar
zones urbanes de mercat tensionat, per regular i limitar les
pujades abusives del preu del lloguer
Disseny de la nova Estratègia de reforç i projecció del comerç a
Barcelona, actualitzant l'anterior i recollint i donant resposta
a les necessitats actuals
Quan un propietari demani algun ajut d'habitatge (rehabilitació,
IBI,…) haurà de respectar, en cas de tenir persones llogateres,
l'índex de referència de preus de lloguer
Ampliant-lo per garantir el reallotjament en condicions en cas
d’intervenció a l’edifici. En el cas d'un edifici amb un sol
propietari que estigui en procés de rehabilitació integral, ha de
complir amb el reallotjament de les seves persones llogateres en
un altre habitatge mentre durin les obres
Potenciar l'activitat inspectora per tal de donar suport a
l'autoritat sancionadora i disciplinària en matèria d'habitatge
d'ús turístic
Establiment d'una taxa municipal que gravi la utilització del
domini públic per part de les plataformes de comerç electrònic,
que reverteixi en el sector comercial de la ciutat.
Establir els procediments i mecanismes legals per reforçar
l'autoritat sancionadora en disciplina d'habitatge
Adequar el planejament de forma que maximitzi la protecció dels
usos residencials
Actuacions sobre els baixos comercials (BPO), continuïtat de la
Moneda Ciutadana Rec a l’Eix Besos.
Accions de dinamització de locals comercials en plantes baixes
que es troben desocupats i sense activitat, amb l'objectiu
d'instal.lar-hi activitats econòmiques de valor afegit pels
territoris (sectors estratègics, necessitats no cobertes).
Accions d'impuls de comerços i serveis de proximitat situats a
l'Eix Besòs, que incentivin el consum dels veïnats en aquests
establiments a través de la circulació de la moneda ciutadana
REC.
Baixos de protecció oficial, o altres fórmules d’intervenció, per
garantir diversitat d’oferta, a tots els barris de la ciutat
Donar a conèixer la Oficina Municipal d’Informació al Consumidor,
tot apropant al territori els serveis que presta
Elaboració de plans d'usos que contribueixin a equilibrar els
usos urbans amb la regulació de les activitats de pública
concurrència i d’altres, tenint en compte les repercussions que
tenen en el teixit residencial
Cal un nou Pla Director Urbanístic (PDU) per superar l’esgotament
del planejament vigent i definir les prioritats en el
desenvolupament urbanístic i territorial de la metròpoli a mig i
llarg termini. El PDU té com a objectiu reforçar i articular el
territori metropolità, tot millorant-ne l'eficiència i
minimitzant l'impacte ambiental, alhora que s'afavoreix la
cohesió social i es fomenta una mobilitat activa i sostenible
Establir nou pla estratègic fruit de l'implicant als actors
institucionals, econòmics i socials de tota la regió
metropolitana
Treballar conjuntament amb els ajuntaments de Badalona, Santa
Coloma, Sant Adrià i Montcada i Reixac, per l'impuls de l'Eix riu
Besós
Avançar en l'execució per part de les administracions
supramunicipals de les infraestructures de transport públic
projectades a la ciutat de Barcelona: FGC i metro línies 2, 4, 9
i 10
Preservar la biodiversitat i potenciar els serveis de
l’ecosistema del Parc de Collserola i fomentar-ne l'ús com a
espai de salut, benestar i coneixement
Definir els usos i la transformació urbana del recinte de Fira de
Montjuïc amb els objectius de transversalitat, monumentalitat i
vida quotidiana.
Multiplicar les iniciatives de promoció d’una alimentació
saludable i amb baix impacte en carboni en diferents entorns
Desenvolupament del protocol amb Adif per ampliar l'estació i
iniciar la rehabilitació de la plaça portant a terme el seu
reforç estructural i e condicionament de la impermeabilització
per millorar l’espai i els seus usos.
Mantenir el ritme d'impuls a la transformació de la Sagrera en
col·laboració amb ADIF
Ser la seu de la trobada de ciutats signants del Pacte de Milà
l’any 2021
Impulsar conjuntament amb l'administració responsable la millora
de la connectivitat dels barris mitjançant la reforma del tram de
la ronda del Litoral entre la Marina i el Morrot, segons el
projecte acordat
Fomentar la intermodalitat dels desplaçaments metropolitans
creant aparcaments en les estacions d'origen i corredos
específics per autobusos d'àmbit metropolità.
Col·laboració amb l’administració de l’Estat i amb la Generalitat
per aconseguir la reducció de l’impacte ambiental de l'aeroport i
millorar-ne la connexió amb la ciutat
Impuls de diverses accions definides en el procés participatiu
que giren entorn a la millora del verd, la mobilitat, la
seguretat i la convivència veïnal de Montjuïc
Impulsar les modificacions pertinents per a una ordenació
urbanística dels barris de muntanya assegurant la coherència amb
el planejament resultant del Parc de Collserola
Avançar en la bona governança de la ciutat metropolitana i obrir
el debat sobre la necessitat d’aconseguir un major coneixement de
l’AMB i més participació ciutadana
Ampliar a nous àmbits el model de Superilles per millorar les
condicions ambientals, d'habitabilitat i de relació social dels
barris
Creació d’Imaginaris i nous continguts turístics que enforteixin
la Marca Barcelona
Millora dels entorns escolars en clau d'emergència climàtica i
seguretat viària per aconseguir un espai públic d'acollida davant
els equipaments educatius
Avançar en la transformació de La Model en un equipament d'ús
ciutadà
Establir una acord de col·laboració amb l’Àrea Metropolitana de
Barcelona que permeti identificar noves centralitats turístiques
reals o potencials
Establir un Acord amb TMB per la targeta Hola BCN com a
plataforma d’accés integral al transport públic adreçada al món
turístic
Millorar i diversificar les oportunitats de joc i activitat
física a l’espai públic pels seus amplis beneficis per la salut i
la vida comunitària
Aplicar alternatives d'ordenació a l'entorn del Temple per
redefinir l'espai públic i la mobilitat amb l'objectiu de
millorar les condicions dels veïns en un entorn d'alta pressió
turística
Remodelació global de la Via Laietana ampliant voreres, reservant
espai per a la bicicleta i reduint un carril de circulació en
sentit pujada
Avançar en l’execució del projecte realitzat entre ciutadania,
Administració i tècnics, que ha de permetre recuperar la Rambla
com a passeig i espai per a la vida comunitària i veïnal
Continuar  el procés de cobertura de la Ronda de Dalt millorant
la qualitat urbana, la contaminació acústica, la mobilitat i la
connectivitat dels barris
Continuar la transformació de l'Avinguda Meridiana en un eix
cívic amb més espai per als vianants, carril-bici segregat i
millor connexió entre barris.
Avançar l'obra dels túnels viaris per posteriorment connectar el
Parc de la Canòpia amb el Parc del Clot mitjançat una franja
pacificada
Reforma del Carrer Pi i Margall per tal de convertir-lo en un
dels corredors verds de la ciutat que desemboquen a Collserola.
Establiment d’un recàrrec que reverteixi íntegrament en
l’Ajuntament. Elaborar una proposta de modificació de l’IETT
consensuada a l’Ajuntament de Barcelona amb l’objectiu
d’aconseguir una recaptació addicional per a la ciutat. El total
recaptat serà destinat a millorar el control sobre els habitatges
turístics il·legals, a millorar la qualitat de vida dels
residents dels barris més afectats per la pressió turística, i a
la creació de nous continguts que es puguin desenvolupar en
escenaris que permetin millorar la desconcentració turística.
Aprovar el manual per als projectes finançats per l’IETT,
facilitant la transparència i traçabilitat dels projectes i la
seva comunicació.
Iniciar la reforma la Rambla del Carmel incidint en la millora de
la connectivitat cívica, l'accessibilitat a l'espai públic, la
adequació dels fronts urbans i la millora de la qualitat
ambiental.
Incorporar l’Agenda 2030 i els Objectius de Desenvolupament
Sostenible ODS en la implementació i l’avaluació de la política
turística
Regeneració de la via pública de la ciutat amb actuacions
distribuides per tots els districtes, actuant de forma integral
sobre tots els elements urbans
Incorporar la regulació de les habitacions i resoldre aquells
casos de reforma d’hotels al centre que no augmentin capacitat i
que ara no es puguin executar.
Modificar el planejament urbanístic del 22@ per tal d'adaptar-lo
a les necessitats actuals i futures de la ciutat, incrementar
l'habitatge assequible, els eixos culturals i els espais verds,
sense perdre la potencialitat de construcció de l’activitat
econòmica prevista
Reparcel·lació de la Marina del Prat Vermell: continuar
l'execució urbanística del Sector 8 per generar superfície de
sostre edificable destinat a habitatge de protecció oficial;
Desenvolupament de Vallcarca atenent al nou planejament
Actuacions de regeneració i remodelació urbana als barris de
Barcelona, urbanització de vials i generació de nous habitatges,
equipaments i zones verdes.
Dotan-lo de dimensió metropolitana, i també per a obrint-lo a
d’altres actors econòmics de la ciutat vinculats amb, o amb
repercussió en, l’àmbit de l’economia del visitant com el comerç,
la restauració els equipaments culturals, garantint més control i
lideratge públic.
Assegurar més qualitatat i competitivitatdel serveis prestats,
tant pel comerç especialitzat ubicat al centre de la ciutat com,
i de manera especial, al comerç de proximitat.
Transformació dels polígons industrials de l'àmbit Besós
garantint l’activitat industrial
Desenvolupar un conjunt d'accions per a la protecció de la
singularitat i els elements d'identitat dels barris de la ciutat
d'acord amb la revisió del catàleg de Patrimoni Arquitectònic.
Implantar mesures per aconseguir un ciutat més segura per les
dones i avaluar el grau d'integració de la perspectiva de gènere
en totes les actuacions que es portin a terme dins l'Àrea de
Seguretat i Prevenció
Implantar un model de gestió que aconsegueixi ampliar la
presència d'efectius al carrer mitjançant la substitució d'agents
per personal no uniformat en la realització de tasques
administratives i tècniques
Impulsar una sinergia d'activitats i campanyes d'informació i
divulgació per evitar riscos, acompanyada de les estratègies
d'actuació en cas d'emergències
Establir els mecanismes de resposta efectiva i coordinada entre
els diferents cossos operatius en emergències de protecció civil
Definir i dissenyar una estratègia conjunta amb criteris
d'eficàcia i eficiència en la resolució dels problemes globals de
l'Àrea Metropolitana de Barcelona
Gestió integral dels espais naturals de la ciutat més enllà de la
unitat de platges
Incrementar els agents de la GUB en el nombre d'efectius
necessaris per poder efectuar el desplegament de la policia de
barri a totes les unitats territorials i tal com es va preveure
en el Pacte de Govern
Ampliació de la Xarxa d’Escoles Bressol Municipals subjecte a
l’aportació econòmica de la Generalitat de Catalunya; continuïtat
del sistema de tarifació social, noves proves pilot de
diversificació horària i promoció de l’obertura de les escoles
per a usos comunitaris.
Establir sinergies amb Àrees de l'Ajuntament, altres actors
públics i amb la societat civil per definir actuacions de
prevenció amb àmplia cobertura dels grups més vulnerables de la
població
Aconseguir major presència en les xarxes de relacions
professionals a nivell mundial i treballar per fer més visible i
donar valor a la nostra tasca
Definició d’un model harmonitzat d’Espai Familiar i posterior
creació d’una xarxa que integri tota l’oferta municipal adreçada
a les famílies i als infants de fins a tres anys.
Fomentar relacions socials positives i la cura dels béns en
espais públics i comunitats de veïns i veïnes posant l'accent en
mesures preventives de caràcter social per garantir la
convivència
Dur a terme un conjunt d'activitats per millorar la seguretat
viària i fer una ciutat més segura i amable per a les persones
amb especial atenció als col·lectius més vulnerables
Fer que la GUB s'impregni de la cultura de proximitat al ciutadà
i desenvolupar les eines per tal que així sigui fent un seguiment
i control exhaustiu mitjançant indicadors
Repensar els patis escolars per a què siguin espais educatius que
afavoreixin el joc divers, la igualtat de gènere i el respecte
pel medi ambient, amb la participació de la comunitat educativa
(infants, famílies i mestres)
Impulsar un grup de treball per la creació de nous espais públics
i la revisió dels actuals amb criteris de seguretat i una visió
àmplia.
Incrementar la inversió en arranjaments i millora dels
equipaments educatius i transformació progressiva dels entorns i
camins escolars perquè siguin espais de trobada segurs i
pacificats.
Millorar la planificació de l'oferta educativa de centres públics
d'infantil, primària, secundària i post-obligatòria, així com el
seu finançament, d’acord amb el Departiament d'Educació de la
Generalitat de Catalunya, en el marc del colideratge del Consorci
d'Educació.
Combatre la segregació escolar per reduir els desequilibris en la
composició social dels centres que reben fons públics i augmentar
els suports a l'alumnat en situació de major vulnerabilitat
social per tal de garantir les oportunitats educatives dins i
fora del temps lectiu, desplegament del Pla contra la segregació
escolar iniciat el curs 19/20.
Estendre la incorporació de nous perfils professionals de l'àmbit
psicosocial a l'escola per apropar-la a l'acció social i
transformar els equips docents en equips educatius
multisiciplinars i facilitar l'atenció integral als infants
Assajar l'ampliació de l'horari lectiu en centres educatius de
primària i secundària amb una hora dedicada a la formació i a la
pràctica artística per tal de garantir els drets culturals dels
infants i joves de la ciutat.
Promoure processos de transformació dels projectes educatius,
mitjançant intercanvis entre equips educatius i aprenentatge
entre iguals, suports intensius amb mentories de llarga durada, i
la reconversió de centres educatius per millorar la qualitat de
l'oferta.
Cal dotar a Barcelona de serveis concrets per la promoció dels
drets humans a l'abast de la ciutadania i de les entitats, per
tal de desenvolupar formacions i accions de sensibilització i
incidència. Projecets associats:
a. Centre de Recursos en Drets Humans a la Model.
b. Trobada internacional de Defensores de Drets Humans.
c. Iniciatives en l’àmbit escolar de formació en drets humans.
Reforçar les actuacions públiques per afavorir les trajectòries
educatives al llarg de la vida i combatre l’abandonament escolar
prematur, entre d’altres accions, amb ldiversos dispositius
articulats i apostant per la implementació de centres integrals
de secundària postobligatòria.
El servei d'atenció a persones que han patit una discriminació
serveix no només per poder fer una diganosi del que està passant
sinó sobretot per potenciar tant la denúncia com els processos de
resolució alternativa dels conflictes, com ara la mediació.
Projectes associats:
a. Taula d’entitats de l’OND .
b. Jornada anual de formació i sensibilització al voltant de la
discriminació i els discursos d’odi.
c. Ampliar l’àmbit d’intervenció de l’OND a les xarxes socials.
d. Ampliació del servei de l’OND als Districtes per tal d’activar
mecanismes de prevenció i justícia restaurativa davant de
discursos d’odi i processos de polarització.
e. Continuació del Pla contra la Islamofòbia.
f. Visibilitzar àmbits concrets de discriminació (habitatge,
laboral, etc) realitzant metodologies de “testing de situació” i
promoure mecanismes de prevenció i denúncia al respecte.
Promoure l'equitat en els aprenentatges més enllà del temps
escolar, amb mirada comunitària i al llarg de la vida aterrant
l’estratègia de ciutat educadora en barris educadors que ampliïn
les oportunitats educatives.
Les xarxes de ciutats, a tots els nivells (estatal, autonòmic,
municipal i internacional) són un dels elements que cal potenciar
per tal de promoure la cultura dels drets humans a través de
l’intercanvi de bones pràctiques i el coneixement mutu. A més,
les tasques d’incidència pública adreçades a canviar marcs
normatius i polítiques internacionals i estatals, són molt més
efectives si es fan de manera coordinada i conjunta entre
diverses ciutats. Alguns exemples de xarxes a potenciar en el
tema de drets humans: ECCAR, CGLU i Eurocities
Desplegar les actuacions previstes en el Pla de joc a l’espai
públic vinculades a l’estímul de l’activitat lúdica i física a
l’aire lliure i els projectes com Juguem a les places, ludoteca
0-99 a l'aire lliure o patis oberts.
Reconèixer la condició de represaliats als veïns i les veïnes que
van patir repressió al final del franquisme
Enfortir l’anàlisi per generar evidències sobre les polítiques i
programes educatius, i reforçar els espais i processos de diàleg
per co-dissenyar solucions i afrontar els reptes educatius de la
ciutat.
Fent que la ciència sigui un valor compartit per tota la
ciutadania mitjançant projectes de ciència ciutadana, els living
labs, i els programes d’educació científica atenent especialment
a les desigualtats de gènere, per renda i origen nacional i/o
ètnic, i amb la celebració de la Biennal de ciència.
Per afrontar els reptes urbans de ciutat més urgents, ampliant el
finançament d’aquesta, concretant els reptes a partir d’un
diagnòstic de necessitats de recerca de ciutat i garantint una
interlocució entre l’Ajuntament i els centres de recerca per
donar a conèixer aquestes necessitats i els avenços ja assolits
des de l’ecosistema científic en les solucions i respostes.
Visibilitzant la projecció internacional dels i les científiques
de la ciutat i d’Europa amb els premis ciutat i premi hipàtia,
generant aliances entre ciutats i amb entitats clau de
coneixement a nivell europeu, i treballant per fer efectiu el
potencial de Barcelona per a esdevenir seu dels debats ètics,
polítics i socials entorn als avenços científics a nivell europeu
S’augmentarà progressivament el pressupost a la recerca per
afrontar els reptes urbans de ciutat més urgents, es concretaran
els reptes a partir d'un diagnòstic de necessitats de recerca de
ciutat i es garantirà una interlocució entre l'Ajuntament i els
centres de recerca per donar a conèixer aquestes necessitats i
els avenços ja assolits des de l'ecosistema científics en les
solucions i respostes.
Nou Pla d'Igualtat Municipal (3ra edició): mesures per a
treballar la igualtat efectiva a l'organització
Promoure un campus de recerca, dins del parc de la Ciutadella i
el seu entorn, a partir d’un pla de reconversió d’equipaments i
activitats per reforçar la connexió amb el front litoral.
Actualització d'ordenances i reglaments, en clau de
simplificació, d'eficàcia i eficiència normatives, així com de
seguretat jurídica
Modificació de les Ordenances Fiscals en clau de justícia
tributària, lluita contra l’emergència climàtica, garantia de
l’espai públic i promoció de l’activitat econòmica.
Pla d'accions pels drets culturals. l'impuls de la diversitat
cultural, l'acció comunitària, les polítiques de gènere,  la
descentralització, l'economia social i la lluita contra la
precarietat al sector cultural. Per la promoció dels espais
públics, la diversitat, l'equitat també en la cultura, la
promoció de l'expressivitat com una dimensió bàsica de la
dignitat humana”, etc.
A Barcelona no hi ha espai de residències permanents per a
artistes estrangers. Cal disposar d'aquest recurs bàsic per a
creadors i creadores per entrar en un circuit internacional de
mobilitat d’artistes.
Pressupost Municipal amb perspectiva de gènere, correlació dels
ODS i perspectiva de Gasos d'Efecte Hivernacle (GEH)
Consolidació o impuls de nous projectes o iniciatives que tinguin
com objectiu la connexió: d'entitats i d'equipaments, de ciutat
amb proximitat, amb connexions amb l'Àrea Metropolitana, amb les
xarxes internacionals. I amb la innovació, la reflexió i la
contemporaneïtat com a eix.
Emissió de bons minoristes pel finançament d’actuacions
municipals, dinamitzadors de la societat cap a les iniciatives
del bé comú
Per situar la promoció de la lectura com a prioritat cal
desplegar el programa de BCN Ciutat Literària amb la participació
dels diferents agents de la ciutat i amb un nou pla estratègic de
Biblioteques de Barcelona que actulitzi els objectius i accions
que o han d'acompanyar.
Estendre el nou Fons de Crèdit Municipal al sector de les petites
i mitjanes empreses
Creació d'un "Aula" de formació de les PIMES i empreses socials
locals per evitar la bretxa digital
Una vegada presentada la mesura de govern i el pla d'accions cal
continuar treballant en cada una de les actuacions que s'hi
proposen, establint prioritats pressupostos i amb el treball
conjunt de les tres institucions impulsores (ICUB, CEB, IMEB).
Extendre de la Fira de Contractació Pública a l’Àrea
Metropolitana i a tota Catalunya, per impulsar les petites i
mitjanes empreses
Cal ampliar l'impuls a les cultures populars de la ciutat, amb
les seves identitats i manifestacions ja que són elements
cohesionadors de la nostra  ciutadania, fomentant el seu
reconeixement com a actiu cohesionador, social, cultural i
territorial
BCN Districte Cultural o la Mercè als barris són programes
referents del que ha de ser la política cultural de proximitat.
Per tant, cal ampliar-ne l'abast no només a més territoris sinó
també en formes de participació oi disciplines artístiques.
Evitar refugis fiscals a través de l’enginyeria empresarial
mitjançant inspeccions a les grans operacions immobiliàries
Els museus de la ciutat han endegat una veritable renovació
de la carta de serveis dels museus com a centres culturals que
són i adaptar-se a les noves necessitats i interessos de la
ciutadania. El desplegament del Pla permetrà estabir-ne les
prioritats i accions peruqè això sigui possible.
Definició i publicació al començament de cada any d'un Pla amb
els objectius socials i mediambientals de la contractació de
l’any.
Desenvolupament de cada un dels seus projectes i àmbits i
afavorint l'articulació entre elles i els seus entorns culturals
i territorials. Aquesta xarxa de centres de creació necessita
combinar la individualitat o particularitat de cada centre amb el
treball cooperatiu entre la xarxa i en relació als altres
equipaments de la ciutat i també amb el seu entorn. S'ha de
garantir des de la política municipal que això sigui possible,
amb l'acompanyament necessari.
Millora de la gestió telemàtica de l’Institut Municipal d’Hisenda
Mitjançant el programa de subvencions d'ajuts econòmics a
famílies de rendes baixes per a la pràctica esportiva regular
dels infants en edat escolar. I  aprovant tarifes específiques
per a col·lectius específics: persones en situació d’ atur de
llarga durada, persones i col·lectius de persones amb diversitat
funcional, persones refugiades, persones derivades de serveis
socials, gent gran poseïdores de targeta rosa, ...
Activar la Comissió de Col.laboració Interadministrativa Estat -
Generalitat de Catalunya - Ajuntament de Barcelona
El Pla d'Equipaments Esportius 2020-2035 s'emmarca dins del Mapa
d’Instal·lacions Esportives del Municipi de Barcelona (MIEMB),
com a eina de planificació a llarg termini per determinar les
actuacions en construcció o millores en la xarxa d'instal·lacions
i espais esportius municipals
Analitzar i planificar els usos i equipaments del front litoral
vinculats al mar, platja i espai lliure, i reforma del Port
Olímpic. Incorporant l’ampliació del CM de Vela, la remodelació
de la Base Nàutica de la Mar Bella, la construcció del Nou Centre
d’Esports Nàutics, la incorporació de nous espais esportius per
esports de platja i la connectivitat amb Sant Adrià i Santa
Coloma des de l’eix de la Llera del Besos.
Dinamitzar la Comissió Mixta Generalitat de Catalunya -
Ajuntament de Barcelona, com a marc per desplegar la Carta
Municipal de Barcelona.
Participació en les grans associacions municipalistes, per
exercir la capitalitat de Catalunya també en el món local
"Gabinet d’Equitat de Gènere", espai específic dins de
l'estructura organitzativa de l'IBE amb la funció de treballar a
favor de la igualtat de gènere i pel reconeixement de la
diversitat sexual i de gènere, com a instrument pel
desenvolupament de polítiques especifiques per a la promoció de
la practica esportiva de la dona i el col·lectiu LGTBI+.
Establiment d’instruments i procediments eficaços de seguiment
del compliment de clàusules socials i ambientals
Potenciar el desenvolupament de l’esport com a sector de
creixement econòmic, incorporant la potencialitat de l’emergent
subsector d’esport i tecnologia, com a oportunitat per contribuir
a consolidar la ciutat com una capital internacional de
l’economia de l’esport, on la impulsió d’un Hub d’esport i
tecnologia pot fer de tractor per a la retenció de talent local i
al mateix temps d’estímul per a l’atracció d’empreses, projectes
i fons d’inversió estrangers que ajudin a fer créixer l’economia
de Barcelona
Establir un paquet de mesures per incrementar el valor de la
contractació pública municipal executada totalment o parcialment
per empreses i entitats d’economia social i solidària així com
incrementar la contractació reservada per a la inserció laboral
de persones discapacitades i en situació d’exclusió social.
Duu a terme un prova pilot, on sigui possible, la cobertura de
pistes poliesportives o construcció de pavellons en centres
educatius, amb la finalitat de millorar i d'ampliar l'ocupació i
rendiment social/esportiu de la xarxa d'espais per les activitats
en horari no lectiu i d’entitats esportives
En el marc de les relacions institucionals, obrir una finestra de
Barcelona a Madrid, establint un acord de cooperació amb el
Centre Blanquerna i la Delegació del Govern de Catalunya per
permetre disposar d’una infraestructura bàsica per Barcelona en
les seves gestions i relacions a Madrid.
Amb un pla funcional que combini el seu ús com a pavelló de barri
(com a instal·lació complementària d'entrenaments), amb l'ús com
a seu per a competicions nacionals i internacionals, i també com
a possible Hub d’esport i tecnologia.
Definir objectius i actuacions de gènere en totes les polítiques
prioritzant en primer terme 3 camps: l’urbanisme amb mirada de
gènere, la precarietat laboral i la millora de les condicions
laborals de les dones, i la cultura i l'esport
Actualitzar el model de gestió i l'oferta de serveis dels centres
esportius municipals. Treballant per millorar l’ eficiència
energètica i la incorporació d’energies alternatives
Com a instrument per estimular les persones inactives o amb
diferents tipologies de salut. Promovent l'adherència d'aquestes
persones a l’activitat física/esportiva regular.
Amb els instruments i accions de comunicació de l'IBE. I
mitjançant actuacions específiques centrades en la promoció de
bones pràctiques i de difusió de la recepta esportiva. Posant en
valor la xarxa de CEM i l'espai públc (circuits i altres espais
esportius) com a oferta saludable de la ciutat.
Potenciant l’actual Servei d’Assessorament Esportiu a les
entitats esportives, amb especial atenció a les entitats més
petites i a les que promouen l'esport de les dones. Des de
plantejaments generals de ciutat a concretar i a adaptar en cada
territori  d'acord amb les necessitats i possibilitats d’acció de
cada club esportiu
En concordança amb la consolidació del calendari anual de grans
esdeveniments de la ciutat. Ampliant les mesures de
sostenibilitat i la perpectiva de gènere en l’organització dels
esdeveniments esportius.
Senyalitzar en l’espai públic els llocs relatius a la memòria
democràtica i popular.
Retirada de la simbologia franquista, els canvis de nom de
carrers o la dignificació dels espais de repressió com a espais
de memòria.
Coordinació de les taules de memòria dels districtes, establint
espais de relació entre centres d'estudis i entitats memorials
Implantar referents de transversalitat a diferents unitats
orgàniques d'àrees i districtes
Incorporar una línia de subvencions específica en temes memòria
democràtica en la convocatòria general de l'ICUB
Constituir l’Institut d’Equitat de gènere amb l’objectiu
d’aglutinar esforços, racionalitzar els recursos i la gestió de
les polítiques feministes
Iniciar un procés de feminització de la la Taula de Nomenclàtor
Desplegar el Reglament d’equitat de gènere incloent de forma
sistemàtica la perspectiva de gènere als diferents mecanismes
institucionals com ara les ordenances fiscals, contractació,
comunicació, subvencions, formació, estadístiques, etc
Nou espai de trobada periòdica de tot el teixit d’associacions
memorialistes de la ciutat
L'Ajuntament impulsarà un conjunt de mesures internes per tal
d'adaptar progressivament l'organització municipal als objectius
de la Reforma Horària amb la fita de l'any 2025, segons el
compromís signat l'any 2017, en el marc dels compromisos
municipals amb el Pacte del Temps de Barcelona
Potenciar l’Institut dels Passats Presents amb la implicació dels
equipaments municipals, per al desplegament de polítiques
públiques de la memòria
El Pacte del Temps de Barcelona, actualitzat l'any 2018 és un
compromís d'actuacions per part de l'Ajuntament i les
organitzacions i empreses de la ciutat. Durant el mandat
s'incrementaran el nombre d'empreses i organitzacions adherides
al Pacte que impulsen noves accions a la ciutat, amb la
col·laboració de la Xarxa d'empreses NUST (nous Usos del temps)
Nou espai de treball conjunt amb les universitats, que es
reuneixi de manera periòdica
L'any 2021 Barcelona vol ser referent europeu en l'impuls de
polítiques de temps. Amb aquest objectiu, durant els anys 2020 i
2021 es desenvoluparan un conjunt d'actuacions adreçades a
aconseguir la visibilitat de la ciutat en aquestes polítiques,
que culminaran amb la celebració del 43 Congrés IATUR,
l'associació més important al món en temes de recerca sobre usos
del temps , i la Internacional Time Use Week, una trobada a la
ciutat on, en col.laboració amb la Generalitat i amb la
Diputació, es realitzaran un conjunt d'esdeveniments (trobada de
la xarxa europea de ciutats, de la xarxa de ciutat si pobles per
la reforma horària, seminari especialistes en cronobiologia,..),
per comptar amb una Declaració de Barcelona sobre polítiques d'us
del Temps
Disseny d'un projecte d'aprenentatge i servei destinat a centres
d'ensenyament d'educació secundària de Barcelona, on els i les
alumnes puguin desenvolupar una investigació-acció participativa
per tal de conèixer, posar en valor i donar visibilitat a la
pluralitat religiosa i de consciència.
Oferta formativa de l'OAR: Jornades anuals sobre espiritualitat
des de la perspectiva de les dones, amb convidades referents de
diferents tradicions religioses i de consciència. Ampliació de la
formació sobre pluralitat religiosa a la ciutat a entitats del
Tercer Sector que treballen amb usuaris de tradicions i creences
diverses. Impartició tant de formacions genèriques sobre cada
tradició com formacions específiques sobre necessitats concretes.
Organització de consultes, a través del vot directe de la
ciutadania, sobre temes diversos de competència municipal que
hagin estat proposats per iniciativa municipal (Alcaldia o
Plenari) per iniciativa ciutadana. Aquestes consultes es podran
convocar de manera simultània en forma de multiconsulta, i es
faran en format presencial i a través de la Plataforma Decidim.
L’Oficina de Patrimoni Ciutadà per posar en marxa el catàleg de
manera pública i transparent i per ajudar a les entitats en la
gestió i la cessió d’espais farà acompanyament a les entitats que
tenen espais cedits per l’Ajuntament  per a què acompleixin els
objectius acordats en la cessió d’espais, espacialment els de
retorn social a la comunitat. També servirà per completar el cens
d’espais municipals cedits a entitats
Fer de la plataforma de programari lliure Decidim un espai
digital de referencia a la ciutat i al món sobre la democracia
directa, el debat i la participació ciutadanes i com a xarxa de
social de participació ciutadana amb plenes garanties de drets
digitals i democràtics.
Constituir l'Ateneu d'innovació Democràtica pel foment de la
participació, la ciència ciutadana i les tecnologies obertes i
democràtiques com a espai per a la formació, l'intercanvi de
coneixement, la recerca aplicada i l'experimentació
tecnopolítica, obert a la comunitat i al conjunt de la
ciutadania.
Desenvolupar estratègies i projectes comunitaris que facilitin la
inclusió social dels col·lectius més desafavorits en la vida
comunitària dels seus barris
Els Pressupostos Participatius permetran que la ciutadania
decideixi directament una part dels projectes d’inversió que
l’Ajuntament farà als districtes durant el mandat. Els projectes
que la ciutadania presenti d’acord amb els requisits de la
convocatòria seran votats directament a través de la Plataforma
Decidim i aquells que tinguin més vots es duran a terme
Avaluació i disseny del nou Pla d'Acció de la Xarxa BCN
Antirumors 2020 - 2023, mitjançant un procés participatiu a
diferents nivells: grups de treball de la Xarxa i resta de
membres de la Xarxa.
El Reglament de Participació Ciutadana afecta el conjunt d’òrgans
i espais de participació de la ciutat, que s’han d’adequar
progressivament a la nova regulació. Cal també adequar els espais
i òrgans de participació dels districtes, modificant la normativa
específica actual
Acompanyament i assesorament en el diseny i elaboració de
programes interculturals als districtes amb  formació  i
perpectiva intercultural en els diferents àmbits de treball
Per assegurar que la Participació arribi a tothom cal assegurar
que sigui inclusiva i que ningú en quedi exclòs per les seves
característiques (físiques, psíquiques, de gènere, d’edat,
d’orígen cultural, etc.). Això implica fer determinades
actuacions com ara difusions específiques, serveis de mediació o
traducció, serveis de guarda infantil, etc.
Jornada de treball  entorn els aprenentatges i reptes que ens
planteja el treball intercultural entès com a procés i una
metodologia  en pro d'una societat més justa i equitativa que té
en compte la pluralitat cultural
Projectes per reconèixer i valorar la cultura del Poble Gitano
(PG): Dia de l'arribada del PG a Catalunya, llengua romaní i
memòria PG (art i costums)
Desplegar una xarxa de punts de suport i acompanyament a la
participació digital a través del Decidim.barcelona dins la xarxa
d'equipaments públics (escoles, biblioteques, centres cívics,
casals de barri) i oficines municipals amb l'objectiu de
facilitar l'accés i la mediació en els diferents espais de
participació existents a la ciutat de Barcelona i empoderant així
a la ciutadania
Tallers als equips docents per incorporar la interculturalitat a
la tasca educativa. Acompanyament de procesos a la comunitat
educativa oferint recursos als projectes de convivència dels
centres mitjançant els CRPs