darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
En els òrgans de participació s'haurien d'abordar només temes
d'interès col·lectiu, no peticions individuals que caldria
canalitzar per altres vies. També caldria millorar la claredat i
transparència en les respostes de l'Ajuntament a aquests òrgans.
Cal que els càrrecs polítics de l'Ajuntament siguin més
accessibles i que s'acompleixin els compromissos assumits per
l'Ajuntament i que encara no han estat executats.
Cal que hi hagi al menys un PIAD per barri per atendre les
necessitats d'atenció a les dones.
Cal dotar els pressupostos municipals de perspectiva de gènere
per avançar efectivament en l'equitat.
La violència masclista és una de les manifestacions més
execrables del patriarcat. Cal impulsar més polítiques des de
totes les administracions públiques per combatre-la i incrementar
els recursos per atendre a les dones que en són víctimes i els
seus fills i filles.
La gent gran constitueix un sector invisibilitzat de població
vulnerable (soledat, pobresa, maltractament, etc.). Crear un cens
de persones grans en aquesta situació ajudaria a definir
polítiques públiques per atendre les seves necessitats.
Per acabar amb la xacra del racisme i la xenofòbia cal
implementar i dotar de pressupost a polítiques públiques
orientades a la integració i convivència de les diferents
cultures presents a la nostra ciutat.
Per tal de fer front a les conductes incíviques i als problemes
entre veïns i col·lectius socials del barri s'hauria
d'incrementar el nombre d'educadors de carrer.
Cal dotar de més recursos l'escola pública per garantir la
qualitat de l'ensenyament.
L'absentisme escolar és un problema complex que cal abordar des
de diferents fronts, incloent l'eradicació de ghettos escolars.
L'actual pla contra l'absentisme a l'escola per pot ser millorat
en alguns aspectes.
Cal garantir la seguretat en la mobilitat dels infants i les
mares i pares de camí a l'escola.
Que tots els centres sanitaris incloent de salut mental i
sociosanitaria, sola una sola gestió i finançament públic per
garantir un integració eficient de la atenció sanitaria a les
persones.
Als pisos alts dels edificis antics sovint hi viu gent gran que
té moltes dificultats per pujar i baixar escales. Cal realitzar
un cens d'edificis sense ascensor i impulsar un pla municipal per
promoure la instal·lació d'ascensors, que milloraria molt la
qualitat de vida d'aquest col·lectiu.
Els alts preus dels habitatges i dels lloguers generen un greu
problema d'accés al habitatge. Per fer-hi front cal incrementar
l'oferta d'habitatge social.
Evitar que les associacions de malalts i la resta de paticipants
a la "taula de recursos de Salut Mental" que esta en projecte i
les participants a les taules de participació que es puguin crear
en altres àmbits, tinguin conflicte de interessos amb la
industria tecno-farmacèutica
Amb formació adequada i recoeneixement i possibilitat de millora
professional. Aixó inclou personal de neteja, administratiu,
informàtics, ..
Recollida de les reclamacions i difusió de les mateixes entre els
participants en el Consell de Salut del Dsitricte, incloent els
representants de les associacions de veïns per el seu estudi i
valoració
Generació i publicitat anual de indicadors bàsics d'activitat i
eficiència sanitaria amb dades que permetin comparar de forma
horizontal a centres i serveis afins per volum o especificitat.
També permetria comparar la valoració del mateix centre al llarg
dels anys. La senzillesa és imprescindible per al seu bon us
entre la població
Transparència i publicitat de la cartera de serveis  de fàcil
consulta a recepció i també per internet de cada centre sanitari.
Per exemple: atenció rehabilitadora (fisioteràpia), odontologica
i oftalmologica.
Millorar la integració de l'assistència sanitària en els CAP de
forma que la persona malalta sigui visitada per el mateix
prefessional a la consulta i als domicilis. És evident que aixó
requereix més recursos humans però augmenta la capacitat
resolutiva i per tant l'eficiència
Demanar que els serveis jurídics del Cat Salut i del ICS auditin
i publicitin el compliment de la cartera de serveis de l'atenció
sanitària i socio sanitària concertada. Per exemple MUTUAM
Perquè es prohibeixi la recollida del porta a porta i s'instal·li
recollida subterrània o alternativa, una que no deixi els carrers
de Ciutat Vella com un abocador cada nit com passa ara, on les
bosses són mogudes, xutades i obertes per turistes ebris o gent
incívica, provocant així una imatge de deixadesa brutal que
incita a orinar al carrer, etc.
Dins el programa de l'Institut de Cultura de Barcelona, ampliar
el nombre de Fàbriques de Creació a través de rehabilitar
edificis patrimonials de la ciutat que es trobin en desús. En
concret la Carboneria, on actualment s'està fent un treball de
tesi per la seva viabilitat, ja que a l'Eixample no n'hi ha cap
sent el districte més dens de la ciutat
El carrer Verdi, del mercat en amunt, actua com a "carrer major".
Tothom puja o baixa per Verdi, per anar a comprar, per anar al
metro... Es un carrer amb molta pendent, poc amable. Pero
milloraria molt amb plataforma única o voreres amples, sense
cotxes aparcats, amb les motos a la calçada, amb alguns arbres i
bancs. I revitalitzaria el comerç...
Tothom puja o baixa per la Baixada de la Gloria per anar al
metro... Milers de turistes i centenars de graciencs. Es un
carrer amb molta pendent, poc amable. Pero milloraria molt amb
plataforma única o voreres amples, sense cotxes aparcats,  amb
alguns arbres (que facin ombra) i bancs, sense línies aèries.
Penseu en Montmartre!
Crear una illa de cada illa dividida per carrers o passatges.
Moltes illes estan dividides per un passatge o per un carrer, per
exemple, el carrer Enamorats, el passatge Vilaret, passatge
d'Alió, passatge Centelles ... Es tractaria de fer de vianants
aquests carrers per crear illes complertes.
Tenir espais autogestionats per la gent jove més enllà del casal,
per exemple: zones d’estudi, biblioteques, bucs d’assaig, teatre,
ball, agrupaments escolta, etc
Tenir ajudes, subvencions i beques per al lloguer o la compra
d’habitatge jove.
Confiscar-los i transformar-los en habitatges de protecció
oficial prioritzant l’habitatge per a joves.
Tenir zones esportives interiors i exteriors: per exemple,
poliesportius, zones d’skate, piscina, bikeparks, etc.
Amb bossa de lloguers socials per a joves (fins als 30 anys); més
ajudes/subvencions per fer front al lloguer; preu del lloguer en
relació al sou de cada persona.
Donar ajudes per aquests estudis i crear equipaments i llocs
adients per portar a terme les activitats artístiques.
Creació de nou abonament per a col·lectius amb dificultats
econòmiques (joves, persones a l’atur, etc.), i/o l’abaratiment
de la T-jove (que les i els joves no poden pagar), i/o ampliar
límit d’edat per als col·lectius joves.
Fomentar les relacions entre els i les joves del barri amb les
entitats socioculturals i educatives.
Com un espai de difusió de les activitats de les entitats
juvenils i espai de lliure expressió per joves i com un espai de
formació sobre noves capacitats i coneixements.
Adequació dels espais en relació als usos i a la normativa vigent
i tenir en compte l’eficiència energètica dels equipaments.
Atendre les necessitats dels equipaments juvenils en relació a
les necessitats dels territoris, per exemple l’ampliació a la
Guineueta, nova construcció sense pisos a la Prosperitat i
trasllat a nova ubicació a Roquetes.
Respectar la gestió cívica dels equipaments municipals a través
del teixit associatiu del territori.
Reorganizar las horas y organización de recogida de basura: vivo
en la calle Asturies: a las 12, recogida de basuras de orgánico,
a las 4  recogida de la otra, limpieza de la calle con un camión
que emite un pitido....  ¿Cómo dormir en estas condiciones? A
Gràcia,  prou soroll!  Pero no sólo de la gente,  sino de los
servicios públicos!
Cada dia es llencen a Barcelona quantitats inadmissibles
d'aliments mentre conviuen a la mateixa ciutats moltíssimes
persones que no tenen diners ni per alimentar-se. No demanem cap
sacrifici ni despesa, sinó únicament un desplaçament del
supermercat/rest. al tancar a un Banc d’aliments.
Esta, era una de las propuestas de Barcelona en comu en las
pasadas elecciones municipales. Ahora es el momento de dar
cumplimiento a esta promesa, se este o no se este de acuerdo con
los propositos que esta organizacuon persigue, ya que es un
compromiso adquirido de esta formacion politica.
Ja fa més d'un any que la majoria de comerços d'aquestes galeries
ja estan tancats, les Galeries Maldà són un espai mort en un punt
de la ciutat on els veïns disposem de pocs espais que no estiguin
totalment contaminats per turistes i comerços de multinacionals.
Proposo donar un ús social a aquest espai i decidir entre totes
que en podem fer.
En un referéndum ciudadano en BCN la ciudadanía decidió que no
quería que se realizara ese proyecto. Aun así Ada Colau pretende
realizarlo. El pueblo ha decidido, demuestre su espíritu
demócrata. Sólo pedimos que se respete la voluntad democrática
del pueblo. En caso de seguir con el proyecto, como mínimo
solicito un nuevo referéndum vinculante.
Autogestionats i autoorganitzats pels mateixos joves, i amb
horaris flexibles per a que puguin realitzar diverses activitats
tant diürnes com nocturnes.
Conceptualitzar aquest espai no només com un espai per a la festa
o l’oci, sinó per moltes altres necessitats dels joves del
districte.
Ampliar els horaris (nocturns i altres) per a facilitar l’estudi
en les diferents necessitats horàries durant tot el curs, no
només en èpoques d’exàmens d’algunes universitats.
No privatitzar els espais esportius i ampliar els horaris
d’accés. Optimitzar els espais esportius ja existents.
Potenciar la cerca pro-activa per part de l’Ajuntament en la
participació i crida dels joves (des d’escoles, caus, esplais,
porta-porta,..) no només a base de cartells. Xarxes socials,
facebook, instagram, vies a través les quals es joves es
comuniquen.
Donar suport als esplais i caus per a que puguin tenir un espai
propi on realitzar les activitats. Assegurar o facilitar aquest
espai.
L’edifici del mercat de Vallvidrera per a utilitzar-lo per
activitats d’oci dels joves, com un espai autogestionat i
autoogranitzat.
Generar espais de debat i fer que les propostes que emergeixin
d’aquests siguin realment escoltades i vinculants. Espais, debats
i òrgans útils, i no només de queixes.
Utilitzar equipament públics per a realitzar activitats com ara
el reforç escolar a través de voluntaris.
Fomentar el pensament crític en les escoles, fer un currículum
més adaptat a les necessitats de tothom.
Creació d’espais oberts d’innovació social i coproducció de
serveis públics amb participació d’agents municipals, ciutadans i
entitats. Els facilitadors (tècnics municipals) d’aquests espais
hem de vetllar perquè tot i respectant les aportacions més locals
o de barri, aportin també una visió comú de ciutat.
Revisar les eines de participació. Crear nous espais i
metodologies de participació-implicació de veïns i veïnes,
transcendint els mecanismes i circuits clàssics.
Fer transparents totes les accions i els resultats amb
comunicacions efectives. Crear estructures específiques de
comunicació per a cada barri per fer seguiment i impuls de les
accions i els resultats.
Establir dinàmiques de coordinació permanents entre els diferents
agents i grups de treball. Per evitar duplicitats, millorar
derivacions i fer intervencions coherents.
Que els veïns i veïnes tinguin les condicions de vida dignes al
seu barri de manera que no sentin la necessitat de deixar-lo i hi
vulguin viure. Repensar els nous usos de l'espai públic (horts,
espais de joc), Fomentar la ocupació (economia circular, social,
cooperativa) i l'educació (potenciar recursos educatius per
garantir igualtat d'oportunita
Repensar els nous usos, generar espais de trobada com horts
urbans, espais de joc, etc.
mejora y ampliar parque e instalaciones deportivas de la mar
bella,ubicación de algún equipamiento en la isla  macosa,
estudiar uso al espacio reservado de la plataforma para el zoo
marítimo, mejorar la comunicación con los vecinos y vecinas del
citado barrio
Introduir elements significadors de ciutat, pautes de mobiliari
urbà, potenciar la comunicació entre barris i serveis de ciutat.
Visió global, acció local.
Grups intra-temàtica i intra-barri, i grups inter-temàtica i
inter-barris per compartir reptes, solucions i aprofitar
sinergies. Potenciar la connectivitat dels barris entre ells i
amb altres centralitats
velar por el buen mantenimiento del parque de diagonal mar,
finalizar el paseo marítimo,reurbanizar y mantener las aceras de
la calle taulat, no bajar la guardia en todo a lo referente al
port olimpic y sus actividades y hacer cumplir las normativas
municipales
Observar les bones pràctiques, analitzant la possibilitat
d’importar-les i cercant agents locals que, les liderin i les
puguin implantar junt amb l’Ajuntament. Aprendre d’experiències
del propi barri i també fixar-se en altre ciutats que han
transcendit les seves problemàtiques.
Aprofitar la nova visió dels fons europeus (FEDER+DUSI) i
aplicar-los a temes transversals.
Dotar a cada barri d’una oficina i dotar-la amb els recursos
necessaris per a fer una intervenció de proximitat.
Crear taules de coordinació multidisciplinars a tres nivells:
tècniques, directives, i polítiques, per instrumentar la
coordinació transversal
debido a las condiciones turísticas de de esta zona del distrito
de sant martí hay que estudiar las diferentes formas económicas
de aprovechar los impulsos para reactivar a la economía de l
citado barrio,hay que ponen  en marcha, al mismo tiempo,un plan
de usos turístico,impulsar el transporte público de superficie
El Pla de barris ha d'incorporar un nivell (Administració, àrees
i districte) i un altre de paral•lel als barris (territori,
xarxa, professionals, veïns). Tots han de compartir el mateix
diagnòstic, objectius, però el projecte s'ha de definir
conjuntament al territori.
Cercar propostes innovadores per millorar el coneixement del
barri i la seva imatge, tant a nivell extern com intern.
Aplicar mesures, per exemple, augment del parc públic d'habitatge
i revisar els requisits d'accés
Impulsar des de territori la creació/ consolidació de plataformes
que generin ocupació, p.e rehabilitació del parc d'habitatges
privat prioritzant-ne la salubritat.
Baixar les ràtios de les Escoles Bressol Municipals tenint en
compte l'augment de vacants de 2 a 3 anys, equilibrant entre
edats. Implantació de projectes educatius innovadors per reduir
l’absentisme escolar.
Que el projecte de Pla de barris serveixi per enfortir la xarxa
associativa en concret la que treballa amb lleure promovent la
implicació del veïnat en el propi projecte.
Potenciar formes de treball innovadores en el camp dels serveis
socials.
Fomentar el comerç local, abordar l' empresa local. Turisme i
impacte sobre la vida quotidiana, inversió que retorni a
l'economia local.
Reforçar la memòria històrica i local, en el marc del Pla de
Barris, inclosos els arxius.
Revisar els serveis municipals de casals i centres cívics, estar
atentes a les demandes locals de persones.
Tant dels espais públics i recursos "en ús" (dinamització places
i carrers) com de les estructures (millora dels equipaments i
transports, per exemple), elements que afecten al sentiment
d’apropiació i estima cap al seu barri.
Fomentar i treballar la salut psicosocial per aconseguir una
societat més sana
Pintar una línia de color verd a la vorera d’uns 20-30
centímetres avisant del perill que suporta esta massa a prop de
la calçada mentre estem esperant el canvi de semàfor.
A vegades poden haver petits accidents amb els retrovisors del
cotxes, camions o autobusos per que sobresurten del vehicle
aquesta distancia de 20-30 centímetres.
Cuando los usuarios de la parada del autobús del 80 y 81
esperamos para subir en el bus, pasamos mucho frío, calor o
lluvia, por eso hace falta una marquesina. Está situado en Torre
Baro.
Promoure educació agropecuària i agroecologia als centres
educatius, als espais comunitaris i altres, fins i tot,  tenir
una escola d’agroecologia urbana amb espais de capacitació. Així
com promoure activitats artístiques que acostin l’ecologia a la
població i envers.
Crear un grup motor en xarxa amb les entitats que ja treballen al
territori amb diferents eixos: educació, economia social,
formació, salut, igualtat d’oportunitats, etc. i amb diferents
àmbits: agrícola, forestal, ramader i cultural.
Per proposar: tallers (de melmelades, coto, etc.); la recuperació
de divers “sabers” i promoure les relacions intergeneracionals i
interculturals.
Hi ha 200 arbres fruiters sembrats a través d’un projecte urbà
europeu. Crear una comissió de seguiment i un equip de treball
per donar-li continuïtat i promoure ocupació.
Regularitzar los horts existents de Trinitat Nova i dotar-los de
suport per obrir-los als barris.
Vincular els horts comunitaris i escolars per tal d’impulsar
l’activitat i generar possibilitat de feina.
Promoure les relacions en xarxa per desenvolupar jornades
participatives i treballar diversos eixos com: salut, educació,
ecologia, ocupació, etc.
Promoure la participació intergeneracional (activitats
extraescolars, amb famílies, amb gent gran, etc.) per tal de
fomentar diferents models de gestió, apoderar l’experiència i
difondre i sensibilitzar a tota la població.
Ubicar i reconèixer els horts urbans existents i localitzar
possibles espais per crear-ne nous. Per exemple: aprofitar els
espais entre els blocs d’habitatge als barris.
Donar suport i obrir espais per donar a conèixer i promoure
l’activitat econòmica.
Treballar altres àmbits de l’ECSS menys coneguts com la cultura,
entenent que és més que el consum d’espectacles o productes
culturals.
Definir què és i que no és l’ECSS i establir criteris
transversals: No és la forma jurídica sinó els valors socials que
hi ha darrera. Mostrar bones pràctiques que ja funcionen;
Visibilitzar a cada territori qui hi ha, amb exposicions
públiques, treballant amb la xarxa d'entitats. Espai públíc com
altaveu per donar a conèixer les altres economies.
Fer arribar informació i formació tant als treballadors
municipals com als diferents col·lectius socials, per donar-la a
conèixer .
Per exemple els consells escolars, els consells dels equipaments,
les AFAs.. A  cada els espais qui són referents poden fer una
tasca de sensibilització, difusió, etc de les ECSS.
Generar i mantenir actualitzats estudis i indicadors de l’ECSS.
Incorporar la línia del decreixement en la manera de fer, en el
programa d’economia.
Recolzament des de dalt a les iniciatives dels treballadors
municipals. Definir directrius.
Formació per al personal municipals en ECSS (sense oblidar els
quadres intermedis.
Revisar la normativa,  la seva rigidesa dificulta molt el canvi
conceptual.
Incorporar com empresa els valors de l'ECSS, La reducció de les
hores de treball planteja com a voluntari pels/les
treballadors/es  municipals.
Reformular els contractes als treballadors públics. Pensar en
models que permetin fer una borsa de treball per ampliar els
horaris dels equipaments (p.e. durant el cap de setmana) i
recuperar la gestió pública de serveis bàsics.
També  l’ús dels seus vivers d’empreses i altres equipaments.
Incloure a l’oferta formativa l’ECSS i en l’elaboració del pla
d’empresa incloure el retorn social.
Una oficina d’atenció a les empreses de l’ECSS (una mena de Torre
Jussana de les cooperatives). Potser podria estar a Barcelona
Activa.
Posar a disposició de la ciutadania un servei, un punt
d’informació on adreçar-se per posar en marxa iniciatives d’ECSS.
Accessible, on s’oferís espai, suport i seguiment.
Repensar serveis començant pels més susceptibles de contenir
valors o formar part de l’ECSS (menjadors escolars, serveis de
neteja).
Facilitar la creació d’empreses d’ECSS en activitats que fins ara
es troben a l’economia submergida
Captar l’entorn i coordinar-se. L’enllaç entre les demandes del
territori i les iniciatives ha d’estar als districtes. Cal
escoltar molt i a partir d’aquí anar creant estructures. Podrien
tenir la forma de  Vivers . Figura que estigui al territori i
connecti els dos àmbits, que vegi també quines iniciatives es
poden unir per fer-se més sòlides.
A tots els nivells (no només als més alts) per debatre, formar-se
i compartir.
Utilitzar les possibilitats recollides en les ordenances
municipals i taxes que regulen els equipaments públics per fer
cessió d’espais, entrades gratuïtes, acollir activitats, etc. per
obrir i impulsar de forma continua iniciatives de l’ECSS.(per
exemple a l’ICUB, els centres cívics, mercats municipals, etc).
Aprofitar els espais que queden tancats en determinats horaris o
èpoques de l’any perquè cooperatives sense ànim de lucre puguin
desenvolupar projectes  (per exemple, cooperatives de lleure
infantil). Aprofitar espais a centres cívics i equipaments
municipals per fer formació en emprenedoria social.
Destinant un espai per formar i difondre l’ECSS. Incorporant
serveis i projectes que els facin més atractius i els connectin
més amb el territori: servei a domicili, ludoteca, banc del
temps. Aprofitant els espais fora de l’horari comercial, per
optimitzar l’ús de les instal·lacions.Introduir-hi slow  food,
productes i productors de proximitat.
Els contractes menors poden oferir més marge a la incorporació
dels valors socials.
La gestió a càrrec d’empreses de l’ECSS seria mútuament
beneficiosa per l’administració i pel territori. Per
aconseguir-ho, per exemple, es podrien dividir els lots, reduir
els equipaments de les licitacions o el temps per permetre
l’entrada a empreses de proximitat.
Implicant els usuaris en la gestió i el manteniment, incorporant
empreses de proximitat.
Trobar les escletxes de la llei per poder introduir criteris
socials en els concursos, les licitacions i contractacions.
Replantejar-se les concessions a llarg termini, no quan ja
s’estan esgotant. Pensar en la grandària de les empreses
concessionàries, en el quan i en el com. Pensar licitacions no
només des del punt de vista mercantilista.
Si el 51% de la puntuació és l’oferta econòmica no hi ha res a
fer. Minimitzar el cost econòmic no pot ser l´únic objectiu de
l’economia pública.
Evitar la subcontractació  (o fins i tot prohibir) perquè
l’actuació de les empreses subcontractades s’escapa dels criteris
públics. Mentre n’hi hagi, cal vigilar les condicions dels/les
treballadors/es
Treballar des del territori les estructures més properes
(districtes) per generar confiança i col·laboració, per sumar.
Desarrollar un rpoceso participacio refrente a los
espacios,edecuación externa muros del zoo,para que este
equipamiento se integre más en el barrip.al mismo tiempo estudiar
el zoo más adecuado a la actualidad para que sirva coo refrente
del mmundo animalista para la ciudadanía y educativa,pedagógica
de la gente pequeña infancia y todas las edades
desarrollar los equipamientos pactados en la plaza de las
glorias,estudiar la ubicación de los nuevos equipamientos
necesarios para este barrio,mejorar el tráfico en los entornos
del ceip antoni brusi para su regulación,mejorar el tarnsporte
público de superficie con la colaboración vecinal
estudiar desde el desarrollo del pla22@ cómo se crea ocupación
para esta zona  de sant marti,estudiar con la complicidad de
vecinos y vecinas las posibilidades comerciales actuales y futura
de la zona,estas cuestiones debido a que por su situación y el
muro del zoo, da la impresión que es como un  espacio en tierra
de nadie
dada la situación geográfica del barrio entre sant martí y ciutat
vella, es como si fuera una tierra de nadie,con
equipamientos,algunos como la universidad,el zooo, pero esto ha
hecho que se descuiden espacios públicos degradados,hay que
mantenerlos y estudiar qué hacer con la zona de vias ,al
descubierto que van para la estación de renfe defrancia
la ciudad no es la simple proyección en el espacio inerte de los
flojos que,por otra parte, tiene,su propia lógica,la ciudad, como
tal,es una fuerza productiva,en si misma,en su especialidad,
cumple una función productiva,es algo distinto a la suma de
equipamientos colectivos yuxtapuestos,para definirla,no se puede
uno limitar a ciertos criterios
la dispersión,la proximidad o de alejamiento de densidad o
concentración,es un valor para la producción,la función de los
equipamientos colectivos es producir integración en la ciudad,
esta  esta compuesta por la conexión de sistemas mecánicos
confluyentes,definiendo una lógica material un ordenamiento
interno y no sólo sean capital acumulado
La contaminació causa moltes malalties.  Volem mesures valentes i
efectives:
-Fer publicitat de la rendibilitat econòmica del cotxe elèctric,
ja que consumeix 1€/100km.
-Com Berlín, obligar als cotxes més contaminants a posar-se
filtre (50€/u).
-Ajudes al canvi de motos de 49cc per motos elèctriques.
on estiguin implicats col.lectius de metges i infermeres del CAP
Manso, escoles, centres esportius, esplais, mercat, i la gran
diversitat d'associacions del barri (lluita per la sanitat
pública, d'aturats, LGTBI, cecs i sordmuts...) i veïns i veïnes.
Afavorir trobades informals entre botiguers per
intercanviar/reflexionar/compartir experiències sobre les formes
de treball. S’han identificar els casos d’èxit de les
associacions.
terminar la conformación de este barrio residencial,turístico y
comercial,ubicar un mercado municipal,potenciar el tejido
comercial,repensar la actual biblioteca xavier berenguer como
dentro cultural,posibilitar una nueva entrada de estación del
metro,estudiar otras cuestiones para transformar el barrio con la
participación vecinal
ejecutar las obras imprescindibles para acceder a las paradas de
bogatell, ciutat-vila olímpica,mejorar y mantenerlos espacios
públicos para evitar la degradación que padece este barrio en
algunas zonas,,remodelar la plaça dels campions,tod un símbolo de
la vila olímpica,continuar la reforme y la mejora del paseo
marítimo
Debido a que en el barrio está ubicado unos de los mejores port
olímpic, su contante versatilidad, trassiego de turistas,
personas de la ciudad de barcelona,ubicación de restaurantes,
locales de ocio, atracción de personas amantes de la navegación,
hay que estudiar con todo los actores implicados una mejor
seguridad integral
Més bancs públics per la gent gran per permetre que les veïnes
d'edat avançada disposin d'àrees de descans entre trajectes i
repensar com s'aborda la problemàtica dels sorolls des d'una
altra perspectiva i no retirant els seients de l'espai públic.
Substitució del paviment als carrers del voltant del Mercat de la
Boqueria per insonoritzar el soroll de les carretilles i
furgonetes dels paradistes.
Recuperació dels agents de proximitat fent actuacions d'educació
i civisme al carrer.
Les sirenes i motors dels cotxes de policia provoquen
contaminació acústica institucional i per reduir-la, la policia
ha de circular caminant o en bici.
Major vigilància a la plaça Terenci Moix durant el dia i la nit
per evitar sorolls i permetre el descans dels veïns.
La Guàrdia Urbana ha d'actuar més eficientment per fer complir
les ordenances municipals i les normatives vigents.
Els bars s'han de responsabilitzar dels seus clients, que no es
consumeixi al carrer i que no se'ls permeti posar música si no
són bars musicals insonoritzats adequadament.
Instal·lació de sistemes i mesures d'atenuació acústica del
tràfic rodat especialment a la Ronda Litoral a l'altura del
Passeig de Joan de Borbó, la Via Laietana, i a Doctor Aiguades.
Ampliar els serveis de neteja nocturns dels carrers al tancament
dels locals per acompanyar la cientela i els transeunts que
generen soroll i segueixen a la via pública.
Sancionar de manera contundent als venedors ambulants de llaunes
ja que la seva presència provoca sorolls al carrer.
Augmentar el control de la zona d'oci nocturn de Ciutat Vella
reforçant la presència de la unitat mòbil de la Guàrida Urbana
ubicación de talleres de historia a la torre de fang,plan de
protección del patrimonio histórico,biblioteca estudiar su
ubicación, dotar de una aula medio ambiental en el parc del
clot,llevar a cabo las inversiones previstas en la plaça de les
glories,
conjuntamente con los comerciantes hay que fortalecer el eje
comercial del barrio implementando el área de promoción económica
urbana, hay que hacer frente al centro comercial les glories,no
debe ampliarse, dar un repaso al mercat del clot,defender el
tejido histórico y emblemático del barrio como patrimonio
cultural  y convivencia
impulsar el soterramiento de las líneas eléctricas,mantener las
calles poniendo especial atención en las del casco antiguo del
barrio,reformar y mantener los espacios degradados
existentes,revisar el carril bici,estudiar mejora y
ampliación,trabajar para el cumplimiento de la calidad del aire
según recomendaciones de unión europea y la oms
estudiar la ubicación de equipamientos al camí antic de
velencia/espronceda,impulsar el eje vertebrador de la calle pere
cuart,como epicentro cultural,mejorar la movilidad  por el barrio
deficitaria y que afecta a las redes de los nuevos autobuses,
necesidad de construir un nuevo instituto para el barrio
trabajar con los interlocutores para mejorar el tejido
comercial,estudiar y poner en marcha un plan de usos  para el
turismo que cada vez hay más por la cercanía de la
playa,hoteles,lugares de ocio,revisar el proyecto pla22@ que
tenga incidencia en poble nou y cree ocupación y
formación,conservar y cuidar los comercios y establecimientos
históricos
Cal una tramvia a la Diagonal? cal quan n'hi ha carril bus i es
pot fer ecològicament amb bus elèctrics que son igual de nets,
generen més llocs de treball,  50 vegades més barats, no cal
obres en un entorm recent remodelat.Els tramvies són com els
zoos,el darrer crit de modernitat de fa 150 anys. No tramvia, no
obres, no a malgasta r 180 M €!
El bus és un transport molt lent,  tots els experts de mobilitat
diuen que han de tenir menys parades.
Volem un xarxa de bus eficient i ràpida,  no pot ser que en
bicicleta es vagi més ràpid.
Proposta: treure 1 parada de 3 o 1 de 2, de la meitat de línies.
Deixar la meitat com ara per la gent gran.
Tb volem més freqüencia el cap setmana
Hem de pressionar pel desenvolupament de legislacions
específiques que protegeixin la tasca dels
alertadors/whistleblowers, ciutadans que, davant de casos
d’abusos o corrupció, decideixen actuar, sovint de manera
anònima, revelant  informació a l’opinió pública per
denunciar-ho.
La Neutralitat a la Xarxa és el principi en el qual es fonamenta
Internet. Garanteix que tots els paquets de dades siguin
tractades per igual. Aquest principi assegura que Internet
seguirà sent no discriminatori, igual per a tots, divers,
innovador i lliure.
Les institucions que depenen de l'Ajuntament han de tenir un
control estricte dels contractes amb les entitats de gestió,
asegurant-se de que tots el agents culturals rebin el seus drets
d'autor, inclosos els que no siguin membres de cap entitat de
gestio i asegurant-se de que no hi hagi abusos o sobrepreus en el
que reclamin les entitats de gestió
Cal donar suport a la seguretat dels usuaris, empreses i governs
mitjançant l'enfortiment de la integritat de les comunicacions i
els sistemes, rebutjar lleis, polítiques i altres mandats o
pràctiques, -incloent acords secrets amb les empreses- que
limitin l'accés o malmetin el xifrat i altres tecnologies i eines
de comunicació segura.
Fer arribar el carril bici a Horta, ja sigui ampliant la xarxa de
carril pel carrer Fabra i Puig o pel carrer Maragall, carrers
importants on no hi ha carril. A part fer més
estacions/aparcaments del Bicing.
Controlar l'ocupació de vivendes al Barri Besòs Mar amb tot el
que això comporta (incivisme, inseguretat...). Tornar els espais
públics a la gent del barri i no crear guettos, tornar a veure
els parcs amb vida i no solitaris i destrossats. Promoure
vivendes per als joves que s'han criat al barri i evitar que
hagin de marxar d'ell.
Els recursos educatius són una eina  bàsica per a l’educació; la
seva  publicació sota domini públic o llicències lliures,
facilita  l’accés,  estimula el progrés i la participació i
fomente la diversitat  cultural,  al mateix  temps que en
maximitza la reutilització i  l’eficiència.
Al  sector públic, els projectes  finançats amb fons públics i
aquells  que  impliquin als ciutadans o afectin els seus drets
fonamentals,  haurien d’usar  programari lliure i estàndards
oberts. Els   resultats  de projectes finançats  amb  fons
públics han de publicar-se   sota  llicència d’ús i  distribució
lliures.
El Voto secreto no está garantizado en los colegios electorales.
Es necesario fomentar una cultura en defensa real del derecho a
voto secreto, que Barcelona sea modélica en el uso de las cabinas
en lugar del voto con papeltas sobre la mesa, a la vista de
todos.
Garantir un local digne per a tots els esplais i caus de la
ciutat que actualment no disposen de cap lloc on poder dur a
terme les seves activitats amb infants i joves, reunir-se, desar
material, etc.
Pacificar  y reducir el impacto que produce el mar de carreteras
en la entrada de Barcelona por la zona norte (meridiana  C-33,
C-58, C-17, N-152) a los barrios colindantes  ( Ciutat Meridiana,
Torre Baro, Vallbona, Trinitat Vella y Trinitat Nova) .  seria
conveniente reducir el ruido que producen y mas conexión entre
los barrios y el rio Besos.
Continuament està amb llambordes trencades, amb risc greu de
caigudes. Ocupació massificada de tot tipus d'andròmines, treure
la botiga de lloguer de bicicletes i altres  elèctrics. El
paviment es veu sempre brut, treure els cartells dels anunciants
dels bars i multar els que deixin brossa sense lligar, garrafes
buides, brossa fora horari...
Les places abans eran perque els infants podesim jugar a correr,
en pilota, etc ultimament l espai ha estat ocupat per les
terrases dels bars i a la majoria d elles no es pots jugar,
sobretot esta prohibit jugar a pilota. Hi han barris com el d
Horta que no hi han places amb zona verda per poder jugar-hi.
.la competencia en un contexto de crisis social y escasez de
recursos. la crisis, el paro, la territorialización urbana han
agudizado notablemente la lucha por los espacios y por la
movilidad social en el seno de nuestro sistema social actual. .se
puede aceptar la idea  de una sociedad barcelonesa casi mestiza o
multiétnica.
Aquest carril bici està situat al que era un carril per a cotxes
però no va ser re-asfaltat abans de fer-lo. Conseqüentment, està
ple de forats i és incòmode per a anar-hi amb bici. Això i el fet
que el carrer Selva de Mar sigui ample fa que els ciclistes vagin
per la vorera. La meva proposta és, o bé asfaltar el carril o
fer-lo per la vorera.
, siempre y cuando nos referimos a una realidad superficial en la
que las personas  diversas presentan externamente unos rasgos
físicos distintos y colores de piel diferentes. sin embargo,
conviene señalar que el reconocimiento de esta realidad se lo ha
tomado mucho menos en serio la derecha nacionalista que otras
fuerzas políticas como ,
, los que defendemos el progresismo y la democracia radical y
participativa,por nuestra  vinculación social, y esta  realidad,
puede ser, en general , una de las razones que fundamentan el
principio de la abstracción de parte de la ciudadanía de
barcelona.  .las estadísticas étnicas, que a veces se utilizan,
pueden tener efectos perversos
para la cohesión social. marcan a quienes pueden beneficiarse de
las ventajas de las políticas de discriminación positiva
convirtiéndolas, a ojos del resto de la población, en personas
asistidas y beneficiarias de ventajas sociales en razón de su
supuesto origen étnico,si bien es cierto que existe una fuerte
discriminación en el ámbito de la vivien
la vivienda en  barrios ,determinados, donde mayor presencia
viven los inmigrantes, la atribución sistemática de viviendas de
alquilar de renta limitada a ciertos colectivos sociales, que
atraviesan situaciones  especiales, por la actual crisis
económica,  y los inmigrantes contribuye a concentrarlos en
dichos barrios
La distribución de las estaciones del bicing en los barrios altos
de Barcelona es SANGRANTE. Barrios como Pedralbes, Sarriá y Sant
Gervasi tienen estaciones de bicing a más de 100 metros de altura
y rodeadas de pendientes de menos del 4%. Resto de barrios, con
zonas más bajas y pendientes menores no tienen servicio. ¿POR
QUÉ?
y a encerrarlos en una condición de la que en realidad no se
liberan nunca. lo cual ayuda a posibles encontronazos de
ocupación del espacio público. el ayuntamiento de barcelona, debe
estudiar y reflexionar, en si practica una política de cuotas o
baremos  en la atribución de las viviendas de protección social y
de promoción pública.
también se deberá plantear, si por cuestión de necesidad o dar
salida a las peticiones el poder trasladar a algunas de estas
personas, a municipios del área metropolitana, aduciendo siempre,
por supuesto, buenos motivos y razonados.  .la igualdad moderna,
como sabemos, es incluso lo más artificial que hay, lo más
difícil de integrar en la formación
del vínculo social. se fundamenta jurídicamente en el respeto del
principio de igualdad, en la sociedad ; en cambio, entran en
juego las luchas, los enfrentamientos , la tensión permanente
entre los intereses particulares y el interés colectivo. en la
sociedad , la igualdad siempre está en proceso de construcción
Millorar la zona verda de la Plaça Gaudí i Plaça Sagrada Família,
arranjant la flora i els arbustos, gespa, renovació de bancs,
drenatge del terra per anivellar-lo, intensificar la neteja,
millorar i realçar el llac de la Pl. Gaudí amb un sortidor al
mig.  Fer d´aquest espai com un petit oasis a l´Eixample i no
solament lloc de pas per turistes.
. la lucha por la igualdad de derechos y obligaciones de todos
los ciudadanos no tiene necesidad de sacar a la luz las razas,
los colores de la piel y las creencias religiosos para conseguir
derechos iguales para todos y obligaciones compartidas por
todos.hoy  en día , el tema de la igualdad, es una cuestión que
afecta a todos,
pues el sistema económico que prevalece con lleva potentes
mecanismos de desigualdad y marginación. la inmensa desregulación
social, la competencia entre todas las capas de la sociedad
durante estas  últimas décadas, el auge de un liberalismo
económico sinónimo de precariado ,
,como una nueva clase social, la disolución del bien colectivo y
la pérdida de referencias identitarias de solidaridad  y
fraternidad social,  han hecho posible esta fijación en chivos
expiatorios más fáciles de identificar en la medida en que ocupan
una posición subalterna en la sociedad
Per reduir el sorolll nocturn i millorar el descans dels veïns,
proposo que els camions d'escombraries no circulin entre les
dotze de la nit i les vuit del matí. Hi ha prou temps entre les
08.00h i les 23.55h per recollir la brossa. Hi ha carrers on
durant la matinada passen sorollosament fins a cinc i sis camions
que recullen deixalles diferents.
Per dormir tranquils de matinada, evitem el pas dels sorollosos
camions de brossa entre les 00.00h i les 08.00h. En alguns
carrers de Gràcia passen fins a quatre i cinc vegades durant la
matinada. La recollida es pot fer fins a mitjanit i durant el
dia.
Con la unión de la Red de Tranvía, no se ha planteado dar ese
servicio con la  Red de Buses articulados- biarticulados el cual
tendría un coste mucho menor y mas beneficios en movilidad ya que
las diferentes lineas no se suprimirían (6, 7, 33, 34,..) como
esta planteado ante el proyecto del Tranvía, sorprende solo un
estudio de la D30 (7 recortada)
És necessari que algun dels bancs públics dels llocs d'esbarjo
(places, passeig marítim, parcs) tingui el seient a l'alçada
(58-60 cm.)que necessiten les persones afectades de "miossitis
amb cossos d'inclusió", malaltia rara,  molt minoritària, que en
un moment donat impedeix a les persones que la pateixen
aixecar-se d'un banc normal
Que sea obligatorio para todos los edificios comerciales con
techos adecuados para tener el 50% del techo cubierto con techos
verdes o paneles solares.
Vull que torni a ser d'acces lliure, i que a més disposi de
transport públic, el tram de l'Escollera (Rompeolas) fins al
Porta Coeli, i que el Porta Coeli estigui obert com a equipament
públic amb un bar popular (no un restaurant de luxe)
Reforma integral i ampliació del mercat potser amb productes bio,
vins, etc. Reformar la primera planta per que hi hagi un millor
supermercat i un o més forns (de qualitat...), un bar. Les
plantes superiors podrien ser comercials o destinar-les a usos
cívics i culturals. Caldria enderrocar i fer un edifici atractiu,
com la Biblioteca de Lesseps
la plaça del sortidor, nomes te les entrades del parquing
soterrat i terrasses de bars. Incorporar-hi algun espai de joc
per a nens i infants, seria necessari També es pot usar la part
del carrer que han tancat la circulació
Si es vol premiar als ciutadans que no acumulen multes en un any,
caldria fer-ho a traves d'un impost, no nomes a traves, de l'area
verda, doncs als que tene parquing no els suposa cap atractiu, i
sembla que una multa a una persona sense parquing li suposi 13x4
(52€) més que als que tenen parquing
Com la rambla de Catalunya, el carrer de Balmes és una antiga
riera que es va cobrir per integrar-se a la ciutat. Però, en lloc
de ser un passeig pels veïns, continua portant riuades de cotxes.
Amb una vorera central plena de vegetació i un carril bus per
banda, esdevindria un connector verd i cívic que travessaria la
ciutat de dalt a baix.
L'andana de Provença direcció contrària a Pl. Catalunya necessita
ser ampliada per les aglomeracions que s'hi produeixen a les
hores puntes. Es podria pensar en instal·lar dues vies en aquella
direcció, tenint en compte que hi passen trens de fins a 5 línies
de FGC diferents..
Prou carrers bruts.

Hi han molts propietaris de gossos que deixen que el gos fagi les
seves necessitats a qualsevol lloc o enmig de l'acera i no ho
recullen.

Com la gent només entén les coses quan els hi toquen la butxaca
s'hauria de multar a tothom que no recollís els excrements dels
seus gossos i que les multes creixessin per reincidir.
Instal·lació de tirants de rescat manuals o automàtics (punt
taronja) als punts de major afluència i perillositat de les
platges de Barcelona per facilitar les tasques de salvament als
socorristes, disminuir el temps d'actuació en benefici de les
víctimes i donar recursos als usuaris fora dels horaris de
vigilància.
Els treballadors que desenvolupen la seva feina al carrer (
funcionaris  i empreses externes) com: Guardia Urbana, Servei de
Neteja, etc... En cas de que observin problemes de mobiliari
urbà, vehicles abandonats, deixalles, etc...es facin responsables
de tramitar l'avís al departament que calgui per solventar
aquella situació.
Creació d'un pla de  transició del model de mobilitat de
Barcelona per als propers anys en què els automóbils privats
desapareguin dels carrers. Replantejar l'espai dels carrers per
augmentar els espais pedestres i espais verds, impulsar els
desplaçaments en bici, la circulació de busos, connexió del tram.
Per reduir emisions i gaudir de la ciutat.
Que Parcs i Jardins faci una revisió del que és propi del nostre
clima abans de decidir què es planta a Barcelona. És un
despropósit el dineral que es llença cada any en jardineria. Els
responsables de prendre aquesta decisió haurien d'acreditar que
en saben, no es poden seguir només cirteris estètics i de moda.
L'Ajuntament ha de garantir uns serveis bàsics, per això
necessitem gent preparada i treballadora. Qui no compleixi
aquests requisits no hauria de formar part de la plantilla. Cal
revisar el funcionariat. No te sentit fer oposicions amb temes
que no tenen a veure amb el desenvolupament posterior del
treball, ni mantenir gent que no trebralla.
Reestructuració de l'entorn del parc per fer-lo arribar fins al
mar i descongestionar-lo. Reacondicionar el Zoo de Barcelona i
soterrar les vies de l'Estació de França convertint així el parc
en un veritable pulmó i espai de lleure de la ciutat que s'hi
endinsaria des del mar.
L'Ajuntament només hauria de tenir relacions comercials amb
empreses que respectin unes bones condicions laborals pels seus
empleats. No es pot fomentar la precarietat laboral fent veure
que no coneixem la realitat d'algunes empreses. S'externalitzen
serveis dient que privadament és més rentable,però això només
s'aconsegueix amb precarietat laboral
Actualment, a la parada de metro de L1 i L2 del Clot, només està
acondicionada amb ascensor l'entrada del carrer Sibelius, mentre
que els accessos de c/ Aragó i c/ València requereixen millor
accessibilitat donada la quantitat de passatgers que han
d'absorbir diàriament.
Ampliació del pati de l'institut.  Possibilitant l'obertura d'una
altra entrada en la zona de mar que faci accessible a peu pla
l'actual soterrani on es fan classes de batxillerat.
Millora de l'entorn en un punt negre de brutícia i problemes
diversos.
Eliminar les paradetes de tota mena que hi ha a la Rambla. Donen
una imatge pèssima del passeig i de la ciutat, tant pel seu
aspecte com pel que vénen.
Quants nois/es en pràctiques pot tenir cada any l'ajuntament?
Quants les empreses que treballen per l'Ajuntament? Quants les
empreses que paguen impostos a la ciutat? Des de l'ajuntament es
pot promoure que cap noi/a acabi la seva formació sense haver
passat almenys per una empresa
Des d'una vessant social: oferir un format d'allotjament petit
que permeti un intercanvi d’experiències amb els visitants,
integrar l'allotjament al barri rebutjant ofertes turístiques que
promoguin la massificació, proposar activitats que integrin la
gent local i visitants, oferir avantatges per familars i amics de
veïns, etc.
Els Diables del Poble Sec, amb 30 anys d'història, fa 10  que no
tenen local on reunir-se i on garantir la continuitat dels
assajos dels seus 25 tabalers, guanyadors de varis premis  de
percussió a nivell local i de Catalunya. Tenim el material de
l'entitat dividit en dos centres cívics en extrems del barri.
Volem Ctre Ccultura Popular Tradicional
Donat l'impuls que es vol donar a la bicicleta per la ciutat,
bona proposta, considero indispensable que els ciclistes facin un
curset d'educació viària, senzill i econòmic però eficaç que els
acreditaria per circular i poder treure la llicencia pel bicing.
Qui s'imposi el casc obligatori. Ja que es vol impulsar fem-ho be
de bon començament.
Fer un espai enjardinat a la teulada de l,empresa Citroën del
c/Badal, permetria fer una mena de jardí que repercutiria
positivament en les vistes dels veïns del voltant. Ara hi ha una
mena de sostre blanc poc sostenible . Alhora es pot obrir un
passatge entre la Riera Blanca i el carrer Badal,,pel pati de
l,empresa, ple de cotxes.
Cada vegada hi ha mes propietaris  de Harley Davidson circulant
sense silenciador amb el beneplàcit de la Guàrdia Urbana que no
fa res quan es creua amb alguna. Si et compres una d'aquestes
motos tens impunitat total per circular fent un soroll atronador
. ¿Què passaria si tots féssim el mateix?
La integració d'una xarxa de codis QR per saber i descobrir més
de la ciutat de Barcelona.Poden estar col·locats enfront
d'estàtues, plaques commemoratives o fonts que hagin tingut una
història dintre la ciutat comtal. Enfocat pels turistes,o pels
barcelonins que vulguin saber-hi més de la seva ciutat,tot això
d'una forma còmode amb el teu telèfon.
Cobertura de la Ronda Litoral entre els carrers Llacuna i Federic
Mompou, creant un nou parc urbà davant del mar i donant
continuitat al Parc del Poble Nou i al Parc del Port Olímpic.
També solucionaria l´impacte acústic (molt elevat) i la qualitat
de l´aire del barri. La Ronda Litoral és una via d´us general ,
però l´impacte  local és per al barri
Aprofitar l’entorn de Collserola i també altres indrets de la
ciutat i de  rodalies per
fer activitats saludables. Alguns d’ells han proposat que les
activitats siguin
organitzades pel Centre de Rehabilitació de les Corts i d’altres
pel propi
ajuntament i molts estan d’acord en que haurien de ser activitats
obertes al barri
Promoure espais d’esbarjo, cines forums, cafes, tertulies,
debats, festes, embalats “Ateneus”
Degut a  la dificultat en mantenir una jornada de treball de
moltes hores, proposen
que es faciliti per part de les empreses la flexibilitat de
horaris i dedicació.
Promocionat  diferts oficis i formació laboral, per a que les
possibilitats no es
redueixin a tasques manipulatives.
Les persones amb trastorn mental estan interessades en fer
tasques de
voluntariat.
Tenen interès en fer activitats d’aquestes característiques i
concreten alguns d’ells també en la possibilitat de que siguin
activitats obertes al barri.
Mostren la necessitat de poder rebre un suport, tant per a
realitzar gestions de
burocràcia com fins i tot per desplaçar-se a barris que no
coneixen.