darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
En els darrers anys s’ha reduït considerablement el consum
d’aigua potable domèstica a Barcelona, que ara és inferior als
100 l/hab/dia. Però continua havent-hi marge de millora,
especialment en situacions de sequera, i sobretot en la gestió i
optimització dels recursos hídrics alternatius (aigua regenerada,
aigua freàtica) per als usos que no requereixen aigua potable.
Cal trobar l’equilibri entre l’aprofitament eficient de l’aigua i
el reg necessari per al manteniment del verd de la ciutat.
El camí recorregut ha suposat avanços importants, però no és
suficient. Per això reivindiquem una ciutat més sostenible, és a
dir: pròspera, inclusiva, justa i equitativa, resilient,
conscient i responsable dels impactes del nostre estil de vida a
escala local i global.
Que representa l’espai just i segur on poder garantir un
desenvolupament econòmic inclusiu i sostenible.
Subscrivim els Objectius de Desenvolupament Sostenible de
l’Agenda 2030, els compromisos de l’Acord Climàtic de Ciutat que
faran de Barcelona una ciutat neutra de carboni el 2030, els
Acords de París i els plans sectorials de la ciutat.
A més a més hem d’accelerar les nostres accions, i aquesta
velocitat serà fonamental. Hem d’aconseguir en un temps rècord el
que no hem pogut fer en els últims 20anys. Per a això també és
imprescindible enfortir la xarxa de persones i organitzacions que
treballem per la una sostenibilitat més plural, interconnectada i
diversa. I cal un pas endavant de la ciutadania en general, que
ha de ser més conscient, corresponsable i compromesa.
El model actual de la gestió de la demanda, i el subministrament
privatitzat és obsolet i poc sostenible. Cal canviar a una gestió
pública
El model actual genera transformacions econòmiques i socials,
vulnera drets humans, causa explotació laboral, conflictes
ecosocials i provoca un increment dels residus d'un sol ús,
especialment plàstics. La gestió inadequada d'aquests residus
agrava els problemes ambientals, posant en risc la salut humana i
la biodiversitat. El consum local fomenta l'economia de la
comunitat i redueix la dependència de les importacions i també
disminueix els residus associats al transport de llargues
distàncies
Totes les nostres decisions personals tenen repercussions a
escala global, per això el paper actiu de la ciutadania en aquest
procés és essencial. Cal produir i intercanviar coneixements,
promouré un canvi de valors, d’actituds i d’hàbits, fomentant les
bones pràctiques socioambientals i la creació de contextos de
canvi en el model de consum que ajudin a incorporar la cultura
dels límits planetaris. S’ha d’explicar a tot tipus de públics
que és possible consumir menys i viure millor, que és possible
viure bé sense fer malbé el planeta, amb una qualitat de vida i
nivell de felicitat iguals o millors que els actuals i vetllant
perquè els col·lectius més desafavorits no es vegin exclosos
d'aquest procès.

Per assolir aquests canvis de valors i actituds vers un model de
relació amb el planeta més sostenible, ens proposem treballar des
de les xarxes socials, culturals i educatives existents a nivell
local, afavorint la presa de consciència de la ciutadania, el
pensament crític i l'empoderament personal i col·lectiu, des de
la proximitat.
Barcelona ha de conèixer i protegir la seva diversitat i estat de
salut en el mitjà terrestre, fluvial i marí de la biodiversitat
per a fer front a la seva pèrdua i alinear-se amb els convenis
internacionals. Incrementat els espais verd amb espècies
autòctones i impulsant la naturalització de les costes amb
restauració dels ecosistemes urbans costaners i, per tant,
millorant els seus serveis soci ambientals. Les accions han
d'abordar-se conjuntament amb un pla d'adaptació al canvi
climàtic.
L'IPCC assenyala que les ciutats costaneres no estan preparades
per a afrontar el risc climàtic al qual enfronten, Barcelona com
a ciutat costanera ha d'actuar. La temperatura mitjana anual a
Barcelona ha augmentat 2º C entre 1780 i 2022, i segons el sisè
informe de l’IPCC és viable reduir les emissions de CO2 a la
meitat per al 2030, però ens alerten que la finestra
d’oportunitat s’està tancant: és ara o mai.
Per assolir els objectius per fer front a l’emergència climàtica,
és imprescindible accelerar la transició cap a un model d’estalvi
energètic, més eficiència i generació renovable i local, amb
prioritat per l’autogeneració i l’autoconsum. El 24% de la
població de Barcelona pateix pobresa energètica, i només un 9,6%
de l’energia consumida prové de fonts renovables. Calen més
iniciatives d'energia local i renovable i vetllar perquè els
col·lectius més desafavorits no en quedin exclosos del seu ús.
Hem d’accelerar les nostres accions, i aquesta velocitat serà
fonamental. Hem d’aconseguir en un temps rècord el que no hem
pogut fer en els últims 20 anys. Per a això és imprescindible
enfortir la xarxa de persones i organitzacions que treballem per
una sostenibilitat plural, interconnectada i diversa i capaç de
treballar conjuntament per assolir uns objectius comuns. Cal
formar una ciutadania més conscient, corresponsable i compromesa
que pugui liderar els processos de canvi social necessaris.
La temperatura mitjana anual a Barcelona ha augmentat 2º C entre
1780 i 2022, i segons el sisè informe de l’IPCC és viable reduir
les emissions de CO2 a la meitat per al 2030, però ens alerten
que la finestra d’oportunitat s’està tancant: és ara o mai. Per
aquest motiu, urgeix un canvi quant abans millor ja que, com més
triguem, més notarem, en les dècades posteriors, tots els efectes
dels gasos contaminants que estem emetent a l'atmosfera durant
l'actualitat.
És necessari un canvi en la concepció de l' urbanisme i de la
generació d'espais verds. Arquitectura més sostenible i introduir
increments en les alçades reguladores ( mantenint edificabilitats
) dels nous edificis esponjant més els sector i generant més
espais verds
Dins aquest context, a la ciutat de Barcelona afrontem
específicament els reptes següents:

-Limitació territorial. Cal ampliar la mirada cap a AMB i trobar
espais on el límit del municipi no representi cap 'limitació'
davant d'una necessitat social ( salut, educació, habitatge,
transport , generació d'espais verds, equipaments compartits,
etc..)

-Envelliment de la població.

-Major desigualtat social

-Limitació recursos energètics i hídrics.

-Pèrdua de competitivitat i capacitat d'adaptació als canvis de
manera eficaç
Totes les nostres decisions tenen repercussions a escala global,
per això el paper actiu de la ciutadania en aquest procés és
essencial. Calen coneixements, canvis de valors, d’actituds,
d’hàbits, foment de bones pràctiques i creació de contextos de
canvi en el model de consum que ajudin a incorporar la cultura
dels límits planetaris. S’ha d’explicar a tot tipus de públics
que és possible consumir menys i viure millor, que és possible
viure bé sense fer malbé, amb una qualitat de vida i nivell de
felicitat iguals o millors que els actuals. Així, les escoles com
a puntal de l'educació de la ciutadania del futur han de ser
referents per transmetre aquests principis.
La temperatura mitjana anual a Barcelona ha augmentat 2º C entre
1780 i 2022. Segons el sisè informe de l’IPCC és viable reduir
les emissions de CO2 a la meitat per al 2030, però ens alerten
que la finestra d’oportunitat s’està tancant: és ara o mai.

Aquesta aportació ha estat recollida a les sessions de debat amb
ciutadania, entitats i organitzacions del 31 de gener i l'1 de
febrer.
Barcelona ha de protegir el medi terrestre, fluvial i marí per
fer front a la pèrdua de biodiversitat, augmentar el verd de la
ciutat assolint la ràtio de superfície de verd/habitant recomanat
per l'OMS, i millorar els seus serveis socioambientals. A més,
s’ha d’abordar conjuntament amb el canvi climàtic, perquè tots
dos reptes es retroalimenten.

Aquesta aportació ha estat recollida a les sessions de debat amb
ciutadania, entitats i organitzacions del 31 de gener i l'1 de
febrer.
Per assolir els objectius per fer front a l’emergència climàtica,
és imprescindible accelerar la transició cap a un model d’estalvi
energètic, més eficiència i generació renovable i local, amb
prioritat per l’autogeneració i l’autoconsum: només un 9,6% de
l'energia consumida prové de fonts renovables. D'altra banda, el
24% de la població de Barcelona pateix pobresa energètica. Cal
més energia local i renovable, garantint alhora l'accés a
l'energia a la població més vulnerable.
Barcelona ha de protegir i augmentar el medi terrestre, fluvial i
marí per fer front a la pèrdua de biodiversitat, augmentar el
verd de la ciutat i millorar els seus serveis socioambientals. A
més, s’ha d’abordar conjuntament amb el canvi climàtic, perquè
tots dos reptes es retroalimenten.

Aquesta aportació ha estat recollida a les sessions de debat amb
ciutadania, entitats i organitzacions del 31 de gener i l'1 de
febrer.
Barcelona ha de protegir el medi terrestre, fluvial i marí per
fer front a la pèrdua de biodiversitat, augmentar el verd
funcional (estructurat com a ecosistema) i millorar els seus
serveis socioambientals. A més, s’ha d’abordar conjuntament amb
el canvi climàtic, perquè tots dos reptes es retroalimenten.

Aquesta aportació ha estat recollida a les sessions de debat amb
ciutadania, entitats i organitzacions del 31 de gener i l'1 de
febrer.
Barcelona ha de protegir el medi terrestre, fluvial, marí i aeri
per fer front a la pèrdua de biodiversitat, augmentar el verd i
la fauna de la ciutat amb espècies autòctones i millorar els seus
serveis socioambientals. A més, s’ha d’abordar conjuntament amb
el canvi climàtic, perquè tots dos reptes es retroalimenten.

Aquesta aportació ha estat recollida a les sessions de debat amb
ciutadania, entitats i organitzacions del 31 de gener i l'1 de
febrer.
Totes les nostres decisions tenen repercussions a escala global,
per això el paper actiu de la ciutadania en aquest procés és
essencial. Calen coneixements, canvis de valors, d’actituds,
d’hàbits, foment de bones pràctiques i creació de contextos de
canvi en el model de consum que ajudin a incorporar la cultura
dels límits planetaris. S’ha d’explicar a tot tipus de públics
que és possible consumir menys i viure d'una forma comuna, que
ens permeti actuar i viure d'una manera que entre totes puguem
mantenir un benestar físic i emocional És possible viure bé sense
fer malbé, amb una qualitat de vida i nivell de felicitat iguals
o millors que els actuals.

Aquesta aportació ha estat recollida a les sessions de debat amb
ciutadania, entitats i organitzacions del 31 de gener i l'1 de
febrer.
El model de producció i consum global ha generat grans
transformacions econòmiques i socials que han vingut acompanyades
de generació de vulneracions de drets humans, explotació laboral,
conflictes ecosocials i accentuen els fluxos migratoris. A
l’Estat espanyol cada persona consumeix una mitjana de 20 tones
de materials per any, de les quals 13 són importades. Cal una
aposta pel consum local i de proximitat i per les iniciatives
d'Economia Social i Solidària.
Accedir a l’habitatge és un dels reptes socials més importants a
la ciutat. El 16% de les famílies dediquen més del 40% dels seus
recursos a l’habitatge i el 14% viuen en situació d’amuntegament.
Cada any es produeixen més de 2.100 desnonaments i el
sensellarisme està en creixement (indicar dades de
sensellarisme). Calen solucions ara, especialment per als
col·lectius més vulnerables.
Accedir a l’habitatge és un dels reptes socials més importants a
la ciutat. El 16% de les famílies dediquen més del 40% dels seus
recursos a l’habitatge i el 14% viuen en situació d’amuntegament.
Cada any es produeixen més de 2.100 desnonaments i el
sensellarisme està en creixement. Cal garantir l’accés a un
habitatge de qualitat, digne, amb condicions sostenibles i
saludable. Calen solucions ara, especialment per als col·lectius
més vulnerables.
Tot i que les dades d’ecomobilitat (transport públic, en bici o a
peu) superen el 80% dels desplaçaments interns a Barcelona, el
trànsit continua causant la major part dels contaminants
atmosfèrics, contaminació acústica i més del 25% de les emissions
de gasos amb efecte d’hivernacle.

Afegir informació sobre accessibilitat, en el sentit que el
transport públic ha de ser motivador, i que sigui accessible a
nivell econòmic és important.
Tot i que les dades d’ecomobilitat (transport públic, en bici o a
peu) superen el 80% dels desplaçaments interns a Barcelona, el
trànsit continua causant la major part dels contaminants
atmosfèrics, contaminació acústica i més del 25% de les emissions
de gasos amb efecte d’hivernacle.

És necessari reorganitzar Barcelona (urbanísticament), a mitjà
termini, envers el concepte de "la ciutat dels 15 minuts" per
reduir desplaçaments i aproximar serveis necessaris (salut,
treball...).
El model de producció i consum global ha generat grans
transformacions econòmiques i socials que han vingut acompanyades
de generació de vulneracions de drets humans, explotació laboral,
conflictes ecosocials i accentuen els fluxos migratoris. A
l’Estat espanyol cada persona consumeix una mitjana de 20 tones
de materials per any, de les quals 13 són importades. Cal una
aposta pel consum local i de proximitat i donar suport a les
iniciatives que promoguin l'economia circular.
Accedir a l’habitatge és un dels reptes socials més importants a
la ciutat. El 16% de les famílies dediquen més del 40% dels seus
recursos a l’habitatge i el 14% viuen en situació d’amuntegament.
Cada any es produeixen més de 2.100 desnonaments i el
sensellarisme està en creixement. Calen solucions ara,
especialment per als col·lectius més vulnerable, promovent
l'habitatge públic de lloguer social i donant suport a les
iniciatives d'habitatge social i cooperatiu.
Tot i que les dades d’ecomobilitat (transport públic, en bici o a
peu) superen el 80% dels desplaçaments interns a Barcelona, el
trànsit continua causant la major part dels contaminants
atmosfèrics, contaminació acústica i més del 25% de les emissions
de gasos amb efecte d’hivernacle. Cal seguir apostant per la
promoció de medis de transport i mobilitat més sostenibles,
segurs i no contaminants, com a mesura de lluita contra
l'emergència climàtica.
A més a més hem d’accelerar les nostres accions, i aquesta
velocitat serà fonamental. Hem d’aconseguir en un temps rècord el
que no hem pogut fer en els últims 20anys. És imprescindible
enfortir la xarxa de persones i organitzacions que treballem per
la una sostenibilitat més plural, interconnectada i diversa.. Cal
promoure aliances amb el teixit comunitari local, dissenyant
accions i campanyes de sensibilitzacio que promoguin una
ciutadania més conscient, corresponsable i compromesa
Pla d'usos de Ciutat Vella del 218 ja nombre com a conflicte com
les botigues d'alimentació polivalents estan substituint a la
varietat de negoscis afectant negativament els negocis
tradicionals de qualitat i al 2024 no ha canviat (Veure pàgines
64 i 126)

Pla d'usos | Ciutat Vella | Ajuntament de Barcelona 
( https://ajuntament.barcelona.cat/ciutatvella/ca/lajuntament/informacio-administrativa/pla-dusos-2018 )


i ademés, a la modificació feta 2020 es suspenen les llicencies
de negocis de proximitat: (pàgina 26)
Pagina 7 del document modificació pla usos 2020

1.1. Suspensió de Llicències Les activitats suspeses comprenen
d’una banda, epígrafs ja regulats: - EC1.1.1 Establiments
especialistes generalistes amb impacte nocturn, amb excepció de
les botigues de plats preparats,- EC1.1.2 Altres especialistes
alimentaris - EC1.1.3 Especialistes vinculats a un consum de
proximitat - EC1.2 Establiments alimentaris en règim d'autoservei
En lloc de parlar de m2 dels negocis per regular la normativa.
S'haurien de fer auditories als que porten anys oberts i no tenen
clients (olora a tapadera) i tancar els suspitosos.

Tb regular com juguen els negocis amb les llicències. Hi ha
supers (paquis) enganxats i d'estetica exactament igual. Però un
pot vendre alcohol i l'altre no. Al tenir dos permisos diferents,
legalment es correcte, però no eticament.

Això hauria de ser un abús de la normativa,
Bon dia,

Ens dirigim a vosaltres des del Club Esportiu Futbol Sala Dante,
amb gran entusiasme i compromís amb la promoció dels valors
educatius a través de l'esport. Amb més de 10 anys de trajectòria
en els districtes de Sarrià-Sant Gervasi i Horta-Guinardó a
Barcelona, hem establert un vincle fort amb la comunitat,
fomentant la igualtat de gènere i contribuint al teixit cultural
i social de la ciutat. Amb la voluntat de continuar la nostra
contribució positiva, volem expressar la nostra candidatura per
formar part de la Comissió Departamental del Consell Municipal
d'Esports. Creiem que la nostra experiència en el món de
l'esport, juntament amb idees innovadores, pot enriquir les
iniciatives esportives de la ciutat i convertir Barcelona en un
referent en aquest àmbit.Una de les nostres principals propostes
és treballar activament per posar fi als insults i a les faltes
de respecte a les grades esportives. Creiem fermament que el
respecte és fonamental per a la convivència i el gaudi de
l'esport, i volem col·laborar en la creació d'un ambient positiu
i respectuós en els esdeveniments esportius de la ciutat.

A més, volem impulsar l'adopció d'un Codi Ètic per a totes les
entitats esportives de Barcelona i que es vegi plasmat en el dia
dia. Aquest codi servirà com a guia per a comportaments ètics i
responsables, establint normes clares per a esports col·lectius i
individuals. Amb això, aspirem a consolidar Barcelona com una
ciutat que destaca no només per l'excel·lència esportiva, sinó
també per la integritat i el respecte en tots els nivells de la
competició.

Volem destacar que la persona responsable de la nostra entitat,en
Ammar Mohadr ha tingut una experiència prèvia en l'Institut
Barcelona Esports, coneguda per la seva implicació en el món de
l'esport i la seva comprensió profunda del funcionament intern
d'aquesta institució, aixi mateix disposa d´Estudis en l´àmbit
esportiu. Aquesta experiència pregressa ens confereix una
avantatge significatiu, ja que estem ben informats sobre les
normatives i protocols de l'Ajuntament de Barcelona, facilitant
així una adaptació més ràpida i eficaç a les exigències i
expectatives de l'administració local.

Agraïm l'oportunitat de presentar la nostra candidatura i esperem
poder col·laborar activament en la construcció d'una ciutat on
l'esport sigui una eina de desenvolupament personal i comunitari.

Rebeu una salutació cordial.

-
La Unió Esportiva d’Horta neix en l’any 1953 en la ciutat de
Barcelona (més de 70 anys d'historia). La seva història sempre ha
anat lligada a les transformacions i vicissituds que ha viscut la
ciutat de Barcelona i més concretament al barri d’Horta en aquest
darrer mig segle. El nostre Club està plenament integrat en la
vida associativa, empresarial i social.

Des de la seva formació, la UE d’Horta ha dut a terme una
important tasca de promoció esportiva, convertint la seva
pràctica en una eina de cohesió social, de diàleg
intergeneracional i d’integració comunitària a tots els nivells.

La UE d’Horta és un Club multiesportiu i que té presencia i
representació en 5 modalitats esportives federades:

* Natació
* Waterpolo
* Hoquei patins
* Patinatge artístic
* Basquet
En aquestes 5 modalitats, actualment el club té més de 850
esportistes.

L’entitat es considera una entitat amb valors, arrelada al barri
i a la ciutat i compromesa activament amb l’esport, és per això
que el Club té totes les vinculacions possibles per a que allò
que fomenta estigui visible en totes les accions que fa,
destaquem:

o Manual de les bones pràctiques

o Club gestor d’instal·lacions esportives (actualment Cem
Horta)

o Club gestor d’activitats extraescolars en escoles del barri

o Manual i protocol de detecció, acció i prevenció de
l’assetjament sexual i maltractament als infants

o Polítiques i plans d’igualtat de gènere.

o Membres de la Coordinadora d’Entitats d’Horta

o Membres en representació dels Clubs esportius de Barcelona i
de la Comissió permanent del Consell Municipal de l’Esport de
l’Ajuntament de Barcelona

En aquest aspecte ja portem una legislatura prestant els nostres
coneixaments en les diferents pràctiques esportives i creiem que
encara podem contribuir en la millora de l'esport en la nostra
ciutat.

Per últim indicar que la Unió Esportiva d’Horta és una entitat
sense ànim de lucre i que figura inscrita com a tal en el
Registre d’entitats esportives de la Generalitat de Catalunya.
Hola a totes, Panteres Grogues és el club esportiu LGTBIQ+ &
friends de Barcelona, una associació sense ànim de lucre oberta a
totes les persones que vulguin practicar activitats esportives,
culturals i de wellness en un ambient lliure de discriminació.
Actualment, disposem de 27 seccions esportives, culturals i de
wellness.

A més del Consell Municipal d'Esport de Barcelona, també formem
part del Consell Nacional LGTBI de Catalunya i, en l'àmbit
internacional, de la EGLSF (European Gay and Lesbian Sports
Federation). També treballem amb altres club esportius, com és el
cas del FC Barcelona.

La nostra missió és Treballar per la igualtat i la diversitat
d'orientació sexual i de gènere a través de la pràctica
d'activitats esportives, culturals, de wellness i de
sensibilització social.

Creiem en la col·laboració, el respecte, la diversitat, la
igualtat i l'empoderament de les persones. Defensem els nostres
valors a través de la realització d'activitats... amb molta
diversió!

Viure en un món inclusiu i respectuós que fomenti la diversitat,
la igualtat i la socialització de les persones.

Presentem la nostra candidatura a la Comissió Permanent del
Consell, ja que ens agradaria ajudar tots els clubs i entitats
que formen part del Consell i a la ciutat de Barcelona a aplicar
polítiques més inclusives que ajudin al fet que ningú se senti
exclòs de la pràctica esportiva per raons d'orientació sexual i
de gènere.
La Fundació Privada Club Esportiu Júpiter és una entitat de barri
orgullosa de la seva història, amb aguerrits/des seguidors/es
defensors/es de les llibertats, un club obrer que acull al seu si
plantilles de diferents categories, edats i sexes.

I en aquest context, amb aquesta tradició, història i
experiència, la FPCE Júpiter és una entitat dedicada a la
societat i al districte de Sant Martí. Aquesta relació tan
estreta amb la societat ens ha permès dedicar-nos a la promoció i
el desenvolupament de l'activitat física i l'esport, especialment
al futbol, i en aquesta disciplina és un referent a Barcelona i
Catalunya a més d'un club històric.

Tant és així aquesta missió i visió integradora de l'esport a la
societat que la FPCE Júpiter tracta de col·laborar i ajudar
entitats que conformen el context del districte de Sant Martí com
col·legis del districte, entitats esportives noves, entitats
esportives del barri, entitats comercials locals i/o ONGs, a
través de qualsevol acció esportiva o social en què pugui prendre
part per millorar en el benestar de la societat de Barcelona.

Creiem que en Joan Rion, el nostre actual president, des de
l'experiència de tots els anys vinculat a aquesta entitat
centenària pot aportar idees, projectes i iniciatives que puguin
ajudar i millorar el benestar de la societat de Barcelona.
Sobretot en diferents eixos com són:

* Promoure l'activitat física i l'esport per a nens, nenes i
persones adultes
* Donar visibilitat i accessibilitat a l'esport a aquelles
persones que puguin estar en risc d'exclusió social
* Col·laborar en projectes i accions solidàries i benèfiques
nacionals i internacionals.
* Defensar i visibilitzar les injustícies i les problemàtiques
que se succeeixen a l'esport.
* Fomentar l'esport com a eina educativa i formativa en el
desenvolupament personal de nens i nenes
Des de la FPCE Júpiter volem sumar el nostre granet de sorra a la
societat de Barcelona per fer de l'esport un esport més sa, més
just i més accessible.
El nostre Club es funda en 1986 en el Districte de Nou Barris, a
partir de la candidatura de Barcelona 92.
És un Club sense anim de lucre i molt arrelat en uns barris amb
moltes necessitats socials i economiques.

.
El Club promociona i fomenta aquestes activitats mitjançant
l'esport de l'Atletisme:

- Esport Adaptat i Inclusiu en totes les seves diversitats
funcionals: T.E.A., Paralisis Cerebral, Sensorials,
Intel·lectuals i Fisicos. Per a aconseguir que aquest en grups
integrats
- Escola d' Atletisme, sent la més nombrosa de Barcelona i amb
paritat del 50% femení.
- Esport Femení amb una bona promoció en totes la seccions i
tenir el Premi Dona i Esport 2018. I integració de persones
femenines amb diversitat funcional.
- Secció de Técnificación i Masters, amb gran presència en tots
els Campionats Autonomicos i Nacionals.
- Secció de Muntanya
- Integració Social d'entitats amb necessitats economiques.

Pel comentat en aquestes línies, desitgem pertànyer per a
intentar ajudar a la millora de l'Esport a la ciutat de Barcelona
en tots els seus aspectes.
Us convidem a veure el nostre vídeo (www.canb.cat)
El meu nom és Cristina i represento al Club Halterofilia
Barcelona, ​​som un Club relativament jove fundat l'any 2018.
L'halterofília és una disciplina de pràctica minoritària que
afortunadament cada cop es practica amb més assiduïtat i que
moltes altres disciplines estan incorporant com a complement als
seus entrenaments pels múltiples beneficis que els aporta.

Tot i ser un club petit creiem que podem aportar una gran visió
de tots els esports i contribuir a projectar l'àmbit esportiu en
totes les seves facetes, podria destacar com a qualitats de les
persones que gestionem el Club que ens considerem una comunitat
solidària, una finestra oberta al món on molts atletes
Internacionals vénen a entrenar a les seves visites a la Ciutat
comtal, un col·lectiu que està acostumat a trencar estereotips on
hem aconseguit que el 50% dels nostres socis siguin de gènere
femení i mai discriminen ningú per la seva condició, de cap tipus

No creiem en un esport per a determinats sectors, creiem en un
esport assequible per a tothom, independentment de la seva edat,
sexe, religió, estatus social.

Ens sentim privilegiats per l'oportunitat de poder presentar la
nostra candidatura i ajudar a construir una ciutat que serveixi
de referent a l'àmbit esportiu com ja ho és en altres sectors.
Serveixi el present e-mail, per presentar la meva candidatura per
formar part de la Comissió permanent del Consell Municipal de
l'Esport de Barcelona, dins de les Entitats i Clubs Esportius ( 5
membres).

No tinc les dades de contacte de moltes de les altres Entitats,
pero vui exposar que, actualment soc president de la Penya
Barcelonista Congrés (Entitat molt arraigada al Barri), Membre de
la Junta Directiva com a vicepresident-Tresorer de la Federació
de Penyes del FCB Barcelones Est, i, President del Club Esportiu
Mescha, multidisciplinar.

He sigut durant 8 anys vicepresident del Consell de Barri
Congrés Indians, i vicepresident de la Coordinadora d'Entitats
del Barri Congrès Indians, entitat, lamentablement desapareguda
en la actualitat.

Actualment estem en el projecte de montar una Coordinadora de
Entitats Esportives del Districte de Sant Andreu, que crec molt
necessària, i que crec sería interessant exportable a altres
districtes de Barcelona que no la tinguin.

Com a Penyes Blaugranes, col.laborem a mantenir viva la flama de
la única Federació Catalana reconeguda internacionalment, LES
BITLLES CATALANES i que necessiten suport perquè no siguin
absorbides per la "Fed.Española de Bolos".

Gracies per endavant per l'atenció que, estic segur, donaran al
meu escrit.
L’Associació Esportiva Les Corts és una entitat esportiva, sense
ànim de lucre, que neix l’any 1976 amb la pretensió d’iniciar a
infants i joves en la pràctica esportiva. Les activitats
esportives constitueixen un element socialitzador molt important.
A través de l'esport podem adquirir tot una sèrie de valors i
normes que ens ajuden a desenvolupar-nos com a individus de la
nostra societat. És en aquest caire, educatiu i socialitzador, on
neixen les nostres activitats extraescolars.

Oferim diverses disciplines esportives perquè infants i joves
gaudeixin de l’esport, proporcionant un marc lúdic i educatiu
propi de la seva edat i en base a les seves necessitats. També
oferim serveis de gestió i coordinació d’instal·lacions
esportives i d’activitats esportives, en horari no lectiu, a les
escoles.

L'Associació Esportiva Les Corts neix sota la creença de que
l'esport és una eina perfecta per formar els nens i nenes que
decideixen fer esport, i aquesta és la nostra principal premissa.
Any rere any hem anat creixent convertint-nos en referència de
l'esport escolar a la ciutat de Barcelona i també de l'esport
federat a nivell català.

La nostra entitat està formada per 4 seccions esportives:
bàsquet, gimnàstica, futbol sala i iniciació esportiva. Podríem
dir que l'A.E. Les Corts UBAE és un referent en el món del futbol
sala a la ciutat de Barcelona i a tot Catalunya. Actualment un
dels màxims exponents d'aquesta realitat són els nostres equips
de futbol sala femení, destacant especialment el Sènior. El
primer equip femení competeix a la màxima categoria estatal, la
1a Divisió Femenina de Futbol Sala (RFEF), fet que ens omple
d'orgull. És la nostra primera temporada a una de les millors
lligues del món i som conscients que això ens converteix en un
dels màxims exponents dels esports d'equip a Barcelona i
Catalunya. Això ens continua omplint de motivació per seguir
treballant i promocionant l'esport femení, perquè les noies
gaudeixin d'una pràctica esportiva de qualitat i perquè nois i
noies puguin tenir les mateixes oportunitats en l'esport.

Creiem que podem aportar idees, projectes i iniciatives per
seguir creixent, millorant i evolucionant l'esport femení en el
nostre territori. La nostra llarga experiència en el sector
esportiu de Barcelona i també la nostra experiència en l'anterior
Consell Municipal de l'Esport poden ser elements positius i
d'ajuda en aquest camí.
El Club Patí Congrés, som un club amb una llarga trajectòria en
la practica de l'esport de roda petita, concretament el hoquei
patins i el patinatge artístic, fundats el 1959, sempre hem sigut
una entitat molt implicada i arrelada a la ciutat de Barcelona.
Actualment entre les dues seccions tenim 397 esportistes que
cobreixen totes les categories del hoquei, des de escola fins a
veterans, inclòs un equip d'hoquei a la categoria d'hoquei plata
que competeixen a nivell nacional.

Nosaltres volem ser membres de la Comissió Permanent del Consell
Municipal de l'Esport, sobretot per aprendre, compartir i
col.laborar amb les altres entitats de la nostra ciutat,
intentant aportar el nostra gra de sorra i així millorar i fer
entre tots millor l'esport en la nostra ciutat.
Ampliar el parc d’habitatge disponible a la Teixonera, tenint en
compte el parc actual, reduït i en condicions d’eficiència
energètica deficients. En aquest sentit, les alçades dels
edificis públics i privats que es projectin s’haurien d’equiparar
a les promocions d’habitatge que ja s’han desenvolupat.

Aquesta proposta ha estat plantejada en la sessió sobre
l'estratègia general de la modificació del planejament, del 8 de
febrer de 2024.
Limitar les alçades previstes dels edificis d’habitatge
projectats, respectant les alçades dels edificis de l’entorn, la
disponibilitat de llum actual que tenen i minimitzant l’impacte
paisatgístic.

Aquesta proposta ha estat plantejada en la sessió sobre
l'estratègia general de la modificació del planejament, del 8 de
febrer de 2024.
Potenciar i augmentar el màxim possible la superfície de verd i
de qualitat en l’àmbit d’actuació. Actualment Teixonera és un
barri amb una disponibilitat baixa d’espais verds i
relacionals que requereix zones verdes.

Aquesta proposta ha estat plantejada en la sessió sobre
l'estratègia general de la modificació del planejament, del 8 de
febrer de 2024.
Respectar el patrimoni històric de les cases d’auto-construcció
de la Teixonera. Les afectacions sobre els habitatges de
Teixonera 1 i Teixonera 2, malgrat l’impacte negatiu sobre el
veïnat, ha permès conservar pràcticament sense canvis les cases
d’auto-construcció que es van aixecar al voltant de La Bòbila. En
clau de memòria històrica, s’hauria d’instar a l’administració i
als veïnat per respectar aquest patrimoni.

Aquesta proposta ha estat plantejada en la sessió sobre
l'estratègia general de la modificació del planejament, del 8 de
febrer de 2024.
Definir sòl per a equipaments de barri, partint de la mancança
d’espais per a les persones i entitats a la Teixonera. S’hauria
de treballar amb les entitats, una vegada definits aquests espais
d’equipaments, quins usos específics haurien de tenir.

Aquesta proposta ha estat plantejada en la sessió sobre
l'estratègia general de la modificació del planejament, del 8 de
febrer de 2024.
Continuar per la via de la reparcel·lació i la compensació, en
contraposició de l’expropiació. El veïnat dels habitatges de
Teixonera 1 i Teixonera 2 demana acabar amb més de 50 anys
d’afectació dels seus edificis i que ha de permetre dignificar el
barri.

Aquesta proposta ha estat plantejada en la sessió sobre
l'estratègia general de la modificació del planejament, del 8 de
febrer de 2024.
Se dijo que en la Llossa se construirán 3 edificios en los cuales
puede venir gente de otros barrios, eso ya nos passa con los
campos de fútbol, los vecinos no podemos aparcar. Creo que estos
servicios deberían tener un párking propio para los usuarios ya
que el barrio no puede con este flujo de coches que nos vienen,
ppr lo que llegas del trabajo y a pesar de pagar zona verde y de
ser residentes no aparcas el coche.
'-----------------------------------------------------------------
Respectar i dignificar el patrimoni històric de les cases de la
Taxonera, dels polígons que decideixin mantenir la trama urbana
actual, amb ajudes a la rehabilitació, eficiencia energètica i
instalació de plaques fotovoltaiques — a mode de reparacions i
cures als afectats que volem seguir visquent a casa nostra però
legalment no hem pogut fer millores i reparacions durant
l'afectació des del 1976.
-----------------------------------------------------------------
Amb el nou Planejament desapareixeran les afectacions?. Els
propietaris podran fer obres de millora? Si el 60% dels
propietaris d'una PAU es posen d'acord, poden expropiar al 40%
restant?

Els propietaris actuals, si volen executa la PAU han de pagar, la
nova urbanització: carrers, arbrat, enjardinament, enllumenat,
etc?

Es preveu la creació d'un espai ciutadà representatiu (plaça)?

Per la seva dimensió calen imatges (render) de la visió dels
equipaments de la llosa. Muntanya i mar
Propongo la conservación de los arboles del barrio.Son muy
antiguos y en ellos anidan numerosas especies de aves además de
ser un parte del pulmón del barrio.Ademas la construcción de
edificios muy altos será un obstáculo para la circulación del
aire y la luz solar muy importante para una vida sana en una gran
ciudad.(metabolismo vitamina D,etc...).Ademas de todos los
huertos que desapareceran
Los afectados por las expropiaciones entendemos que hace falta
una nueva ordenación urbanística. Es una oportunidad para reparar
los daños que venimos sufriendo desde hace ya demasiados años,.

Pâra ello es necesario: desafectar nuestras viviendas y devolver
la edificabilidad que teníamos para recuperar el valor de
nuestras fincas.

No es nuestro objetivo especular con nuestros terrenos. Tan solo
exigimos que nos restituyan aquello que nos fue arrebatado.
Al margen del mercado municipal y la calle Arenys, el barrio
carece de pequeños comercios esenciales como hornos de pan,
cafeterias, restaurantes y bares, etc.

Sería bueno aprovechar con la nueva vivienda pública prevista
para el barrio, para aumentar el pequeño comercio de barrio.

Esto se podría hacer estableciendo en esos proyectos
inmobiliarios, la reserva de los bajos de los edificios para su
posterior alquiler o venta con este objetivo.

Gracias por vuestra consideración
Es suggereix que a les escales de La Bòbila hi hagi rampes com
en el cas del polígon Canyelles que ja hi ha moltes rampes. Es
destaca el problema d’accessibilitat a la zona.

Aquesta proposta ha estat plantejada a la sessió participativa
del 15 de maig de 2024.
En aquest carrer hi ha una zona verda, però és poc concorreguda
perquè l’accés no és fàcil. Es realitza aquest suggeriment perquè
s’estudiï a fi que la gent del barri pugi fins aquest punt.

Aquesta proposta ha estat plantejada a la sessió participativa
del 15 de maig de 2024.
Es considera que el que s’està fent és un increment de ciment
sense concretar com seran les zones verdes

Aquesta proposta ha estat plantejada a la sessió participativa
del 15 de maig de 2024.
Es considera necessari al barri un equipament d'aquestes
característiques

Aquesta proposta ha estat plantejada a la sessió participativa
del 15 de maig de 2024.
Es reivindica que els 4 blocs previstos no són necessaris.
Especialment es considera que l’edifici de Coll-Alentorn trauria
llum i visibilitat als edificis existents i es suggereix que es
posi més zona verda. Actualment a la cantonada d'aquest carrer hi
ha conflictes i molèsties en el veïnat que es poden incrementar
amb la presència d'aquest edifici. Es considera que si s'eliminés
el bloc donaria més llum als i les veïnes, així com més zona
verda.

Aquesta proposta ha estat plantejada a la sessió participativa
del 15 de maig de 2024.
Es  considera una aberració que es faci un nou edifici davant de
l’edifici del Patronat del carrer Trueba i es sol·licita que es
redueixi l’alçada prevista o que es faci una correcció
d’ubicació.

Aquesta proposta ha estat plantejada a la sessió participativa
del 15 de maig de 2024.
Es demana adequar zones d'aparcament per als residents i
recuperar les que s'han perdut per facilitar aparcament a les
treballadores de l'hospital.

Aquesta proposta ha estat plantejada a la sessió participativa
del 15 de maig de 2024.
Fromar part del consell escolar de ciutat vella és una
oportunitat de conèixer millor la realitat, necessitats i
oportunitats del districte, de donar a conèixer com treballem als
centres públics de la zona i sobretot ajuda a sentir.-nos part
del projecte educatiu de ciutat i en especial del districte de
ciutat vella.
Estimats membres del Consell Escolar Municipal de Ciutat Vella,

Presento la meva candidatura. Amb experiència i compromís,
desitjo ajudar a millorar els nostres centres escolars i enriquir
l'aprenentatge dels estudiants. Valoro la col·laboració amb el
territori, amb les entitats i associacions locals, per una
educació inclusiva i de qualitat. Amb il·lusió, em poso a la
vostra disposició per aportar la meva energia i coneixements al
servei del nostre objectiu comú.

Cordialment,

Xavier Rosell
Benvolgudes i benvolguts,

Sóc en Jordi Pomer, docent de l'Institut de Logística de
Barcelona. Som un centre públic de formació professional,
inaugurat el curs passat. Estem ubicats estratègicament al Port
de Barcelona i ens agradaria estar connectats amb el teixit
educatiu del districte.

M'agradaria poder participar activament de les millores
educatives proposades, i lluitar per una educació pública de
qualitat, de forma transversal.

Moltes gràcies d'avançada,

Jordi Pomer.
A tots els membres de la comunitat educativa de Ciutat Vellla,

Com a Escola Oficial d'Idiomes al cor del Raval, i amb un alumnat
tan pluricultural i lingüístic com tenim, creiem que seria molt
interessant poder aportar la nostra veu i la nostra experiència
al Consell Escolar del Districte, alhora que aprenem d'altres
actors plurals per una escola inclusiva, on s'aposti per la
coeducació i la integració.

Atentament,

Josep M
Benvolgudes i benvolguts,

Soc la Cloe Masotta, docent de l'Escola Massana, un centre públic
de formació artística, situat al cor de Ciutat Vella, a la plaça
de la Gardunya.

Presento la meva candidatura a participar en les potencials
millores educatives, per una educació pública i de qualitat.

Moltes gràcies per avançat,

Cloe Masotta
Vull ser membre del Consell Escolar del Districte de Ciutat Vella
per col·laborar en la millora de l'educació dels nostres infants,
amb una visió d'arrelament al barri i a la ciutat. També voldria
contribuir a que l'escola esdevingui un espai d'aprenentatge i
convivència on es desenvolupin coneixements, al mateix temps que
valors cívics i personals.
Crec que l’educació secundària és una etapa fonamental en el
desenvolupament dels nostres infants, i crec que la participació
de les famílies, col·laborant a i amb les escoles, és essencial
perquè aquesta etapa pugui ser viscuda, per tota la comunitat,
com una experiència col·lectiva de creixement.

Poder traslladar al Consell escolar de districte les inquietuds,
problemes i reflexions, en definitiva el dia a dia de les
famílies, em sembla la millor manera de fer escola per fer barri.
He estat membre del Consell Escolar del Districte de Ciutat
durant aquests darrers quatre anys. Em sembla molt interessant
poder participar en aquest òrgan informatiu i consultiu de
l'estat de l'educació en el nostre territori. Ara s'acaba el meu
mandat i em torno a presentar perquè penso que cal que hi hagi
representació de les titularitats de les escoles concertades en
tots els àmbits de participació.

Gràcies
Em dic Ernest Casaponsa i és un plaer presentar-me com a candidat
per representar les escoles concertades en aquest Consell Escolar
Municipal de Ciutat Vella. Encara que és la meva primera vegada
presentant-me, crec fermament en la importància de la diversitat
educativa i la llibertat de elecció. Estic compromès a defensar
els interessos de les escoles concertades amb responsabilitat i
integritat. Agraeixo l'oportunitat de poder servir a la nostra
comunitat educativa. Gràcies.
Porto més de 30 anys de docent i actualment exerceixo el càrrec
de Cap d'Estudis de Cicles Formatius al Centre Concertat La Salle
Barceloneta.

Tinc el compromís amb la educació del nostre barri. Crec que la
participació en aquests òrgans és fonamental per a contribuir a
la nostra comunitat educativa.

Em comprometo a: promoure la qualitat educativa, fomentar la
participació activa, vetllar per l'equitat i la inclusió i
Col·laborar en la gestió eficient de recursos.

Gràcies!
Crec fermament en la importància de la participació ciutadana i
com a directora d'un centre educatiu sento la responsabilitat de
poder construir, amb la resta de membres del CEMD, les millors
propostes per als nostres infants i joves.
Com a representant d’un centre educatiu públic m'agradaria
contribuir a crear, juntament amb la resta de persones del CEMD,
un barri més equitatiu, més just i amb igualtat d’oportunitats
per a totes les noies i nois del districte.
Em presento com a candidata al Consell Escolar del Districte
motivada per la responsabilitat de treballar pels joves de la
nostra ciutat.
Tinc ganes de participar i decidir coses bones per la meva
ciutat.
Tinc ganes de formar part del CEMD de l'Eixample per poder fer
sentir la nostra veu i fer comunitat.
M´agradaria ser membre del Consell Escolar del Districte per a
poder incorporar noves àrees de millora des de sector famílies i
de la mà dels membres educatius de

l´escola, englobant a professionals i famílies

Gràcies

Me gustaría ser miembro del Consell Escolar del Districte para
poder incorporar nuevas áreas de mejora desde el área de familias
y de la mano de los miembros educativos de la escuela, englobando
a profesionales y familias

Gracias
Bon dia

com a representant i titular delegada de l'escola Ipse de
Barcelona (Eixample esquerra), una escola concertada situada al
carrer Casanova 175, presento la meva candidatura per forma part
del CEMD de l'esmentat districte a les properes eleccions.
Com a titular de l'escola concertada Jesuïtes Casp-Sagrat Cor de
Jesús tinc interès a participar en el CEMD de l'Eixample.
Bon dia

Soc Laia Farre i mare preocupada per l’educació dels meus fills.

Estix al Consell escolar del Jesuites Casp de Barcelona

M’agradaria poder donar veu a les famílies de l’escola concertada
de l’eixample

estem en un moment molt important de la societat per poder fer
canvis i millorar l’educació i el futurs dels nostres fills

gracies
La meva motivació per pertànyer al Consell Escolat de Districte,
es fonamenta en establir una cultura positiva, amb una
comunicació oberta

- Participar en la creació i revisió de les polítiques
educatives del districte per assegurar-se que siguin efectives.

- Col·laborar amb l'administració per assegurar-se que els
recursos financers i logístics siguin gestionats eficientment per
beneficiar els estudiant.
Soc professora de l'escola d'adults del districte, també veïna de
Sants-Montjuïc i mare de bessons adolescents escolaritzats a
centres públics del nostre barri.

Crec fermament en la participació ciutadana per decidir què i com
podem millorar l'educació, sempre amb sentit comú.

M'encantaria poder posar el meu granet de sorra aportant la meva
experiència professional i personal juntament amb el coneixement
de la realitat del districte i participant activament en el nou
mandat del Consell Escolar.
Presento la meva candidatura al Consell escolar del Districte amb
la intenció d’aportar propostes de col·laboracions entre centres
i entitats

A dia d’avui ja col·laborem amb uns 50 centres i entitats fent
projectes d’ApS en què el nostre alumnat aprèn organitzant
sessions i esdeveniments esportius i d’animació.

Aquest esperit de crear vincles i promoure col·laboracions és el
que m’agradaria plantejar al Consell escolar i contribuir així a
la millora de la convivència al districte i a la ciutat.
Presentem la nostra candidatura com a mostra de compromís amb el
barri i la seva comunitat educativa, i per donar presència a les
escoles d'FP dins el CEMD de Sants-Montjuïc
Sóc Ana i em presento com a candidata en compromís amb l'educació
i el benestar tant d'infants com de famílies.

Sóc mare de 2 nens que cursen i3 a escola i i0 a bressol i
treballo d'educadora a un centre d'educació especial del
districte.

M'agradaria ser un vincle actiu al Consell Escolar representant
els interessos de les famílies i assegurant-me que s'escolti i es
tingui en compte la seva opinió, a més de col·laborar de manera
efectiva per a arribar als objectius comuns de millora educativa.
M'agradaria formar part del Consell Escolar per poder tenir veu
de les escoles concertades en aquestes trobades.
Benvolguts, benvolgudes,

presento la meva candidatura al Consell Escolar del Districte amb
l'interès de promoure la diversitat educativa i donar veu a
l'escola concertada dins d'aquest òrgan de govern, aspirant a
construir ponts i treballar col·laborativament en la millora de
l'educació.
Des del meu centre treballem des de fa molts anys per assolir una
escola inclusiva de grans i petits, on les diferències siguin
motor d'evolució i canvi, on l'esbiaix homes - dones sigui
quelcom del passat, amb funcionament democràtic i oberta al món,
trencant barreres i desdibuixant fronteres.

M'agradaria analitzar al CEMD si realment l'escola del 2024
recull plenament aquesta filosofia.

August Lorente

Maristes Anna Ravell, del Poble Sec
Arquitectura sense Fronteres treballa per a la defensa i
l'exercici del dret de les persones a un hàbitat inclusiu i just.
La nostra missió és contribuir al dret a l'hàbitat, que atén i es
nodreix de múltiples disciplines posades al servei de les
persones i de les comunitats, per a la defensa i l'exercici de
tots els seus drets. L'entitat té més de 30 anys d'història, la
seu principal es troba a Barcelona i estem molt arrelades en el
territori català. ASF és una de les poques ongs les accions de
les quals parteixen d'entendre i millorar l'hàbitat humà, ja que
construïm espais inclusius, equitatius, segurs i sostenibles,
impulsant canvis, acompanyant a les comunitats i a les persones
en els seus propis processos de transformació, teixint aliances
amb les quals compartim valors en la nostra labor central de
justícia social i de construcció de drets. Creiem que podem
aportar una altra visió de la cooperació des de la nostra
experiència i així incidir en la presa de decisions amb una
mirada més àmplia, d'altra banda, estem molt interessades a
participar d'aquest consell perquè ens permetrà conèixer amb més
detall l'entorn de la cooperació catalana i crear xarxes, cosa
que és fonamental per al desenvolupament del nostre treball.