darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Breu descripció de l'acció:La Fundació ASPANIAS  és una
organització sense caire lucratiu situada a Barcelona que
desenvolupa la seva activitat amb una trajectòria iniciada a
1962, i En aquest cas, l’acció es farà des de la mirada del
servei de Llar- residència. És un servei social d’atenció
especialitzada amb l’objectiu de prevenir l’exclusió social i
promoure la prestació de suport personal, d’informació, d’atenció
i d’ajut a col·lectius afectats amb una discapacitat
intel·lectual .
La mobilitat és conseqüència, essencialment, de la necessitat de
desplaçar-se per tal de poder desenvolupar activitats socials i
econòmiques,
englobant tant les persones com el transport de béns. Tanmateix,
la mobilitat i el transport tenen un rol ambivalent, ja que al
mateix temps que sostenen el funcionament del sistema social i
econòmic, són també elements generadors de disfuncions socials i
ambientals.
En matèria de mobilitat definim el següent plantejament:
•	Fomentar els desplaçaments sostenibles: a peu i/o transport
públic
•	Promoure la mobilitat segura
•	Vetllar per la mobilitat dels col·lectius amb necessitats
específiques

Enllaç a més informació:Data d'inici:1/3/2024Nom de
l'organització:Fundació AspaniasWeb de
l'organització:https://www.aspanias.org/es/inicioCorreu
electrònic de l'organització:areasocial@aspanias.orgEn el cas
d'estar adherit a alguna entitat associativa (associació, gremi,
col·legi) indica'ns el nom:
gid://decidim-barcelona/Decidim::Hashtag/357/_RepteDescarbonització
decidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta2.enunciatA
les Llars-residències es genera un volum considerable de residus,
si bé la gran majoria no són d’una gran complexitat de gestió.
Ja fa temps que a les Llars-residències es realitza la recollida
de residus de manera selectiva, diferenciant totes les fraccions
(orgànica, vidre, paper, envasos i resta). La recollida ha de
seguir la filosofia de les tres R (Reduir, Reutilitzar i
Reciclar) i encaminar-se cap a una veritable economia circular.
-Millorar la gestió de la recollida selectiva de residus
-Impulsar l’administració electrònica i la digitalització
-Reducció del consum de paper i de consumibles d’impressora.

decidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta3.enunciatdecidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta4.enunciat1/3/2024decidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta5.enunciatFundació
Aspaniasdecidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta6.enunciathttps://www.aspanias.org/es/iniciodecidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta7.enunciatareasocial@aspanias.orgdecidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta8.enunciat
gid://decidim-barcelona/Decidim::Hashtag/358/_CompromísBarcelonaPlàsticZero
Breu descripció de l'acció:Considerem necessari, per salut i
sostenibilitat, centrar l’atenció en l’alimentació que s’ofereix
a les Llars-residències. Dedicar esforços per introduir menjar
sostenible i saludable és una bona decisió per a la salut de les
persones usuàries i, alhora, una manera de reivindicar la
necessitat de replantejar el sistema alimentari, que actualment
és una de les principals fonts contaminants.
També s’ha incentivat l’ús d’envasos reutilitzables: ampolles
d’aigua, carmanyoles, embolcalls pels entrepans; reduint al màxim
les d’un sol ús, reivindicant la necessitat de fomentar aquest
tipus d’envasos
Enllaç a més informació:Data d'inici:1/3/2024Nom de
l'organització:Fundació AspaniasWeb de
l'organització:https://www.aspanias.org/es/inicioCorreu
electrònic de l'organització:areasocial@aspanias.orgEn el cas
d'estar adherit a alguna entitat associativa (associació, gremi,
col·legi) indica'ns el nom:
gid://decidim-barcelona/Decidim::Hashtag/358/_CompromísBarcelonaPlàsticZero
decidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta2.enunciatImplicar
als usuaris, el personal educatiu, d’administració i de serveis
és també necessari per impulsar mesures a favor de la
sostenibilitat. Per assolir aquest objectiu, cal emprar les eines
disponibles per a conscienciar, sensibilitzar i comunicar.
Les xarxes socials, les noves tecnologies i la preocupació
creixent al voltant de la sostenibilitat, especialment entre els
joves, són oportunitats per reduir el nostre impacte ambiental.
La sensibilització, per un costat, aconsegueix augmentar
l’interès de les persones al voltant de la temàtica i, per
l’altre, pot generar sinergies que ajudin el desenvolupament de
noves idees.

decidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta3.enunciatdecidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta4.enunciat1/3/2024decidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta5.enunciatFundació
Aspaniasdecidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta6.enunciathttps://www.aspanias.org/es/iniciodecidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta7.enunciatareasocial@aspanias.orgdecidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta8.enunciat
gid://decidim-barcelona/Decidim::Hashtag/358/_CompromísBarcelonaPlàsticZero
gid://decidim-barcelona/Decidim::Hashtag/356/_RepteAigua
gid://decidim-barcelona/Decidim::Hashtag/357/_RepteDescarbonització
decidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta2.enunciatSom
la primera Associació creada per fomentar la moda sostenible el
2013.
Des de la nostra Consultoria hem desenvolupat un pla per a
emprenedoria al sector tèxtil que porta 4 anys en funcionament.
És una formació adaptable en què a més les nostres assessores
(persones especialitzades en temàtiques molt diferenciades)
ofereixen una o dues sessions individuals per projecte.
Totes les formadores poden impartir sessions en presencial, en
línia o híbrides.
Si us plau escriviu a consultoria@modasosteniblebcn.org per a més
informació.
Gràcies!decidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta3.enunciatdecidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta4.enunciat1/9/2020decidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta5.enunciatModa
Sostenible
Barcelonadecidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta6.enunciatwww.modasosteniblebcn.orgdecidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta7.enunciatconsultoria@modasosteniblebcn.orgdecidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta8.enunciatAssociació
Moda Sostenible Barcelona
Breve descripción de la acción:Projecte innovador destinat a
centres de gent gran, centres cívics i casals a la ciutat de
Barcelona durant el 2024.
.
Les activitats que s'ofereixen tindran una durada d’1 hora i 30
minuts i estan dissenyades  per ser impartides a persones
adultes.

Aquest projecte consisteix a realitzar dos tallers:
- D'una banda, es durà a terme una xerrada didàctica sobre què és
l’Agenda 2030 i els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS)
pactats, destacant la importància d'assolir-los abans del 2030 i
com aplicar-los a la ciutat de Barcelona.
- Per altra banda, un taller pràctic, que consistirà en un Escape
Room on els participants, organitzats en grups, resoldran proves
a diferents estacions que representaran cadascun dels ODS,
adquirint coneixements i comprenent com cada ODS contribueix al
propòsit global de l’Agenda 2030.

Aquesta activitat la podem oferir de forma gratuïta gràcies a una
subvenció que ens atorga l'Ajuntament de Barcelona Enlace a más
información:Fecha de inicio:1/8/2024Nombre de la
organización:Associació PlasticFREEwaveWeb de la
organización:https://www.plasticfreewave.org/Correo electrónico
de la organización:info@plasticfreewave.orgEn el caso de estar
adherido a alguna entidad asociativa (asociación, gremio,
colegio) indícanos el nombre:Barcelona + Sostenible
decidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta2.enunciatDurant
el primer trimestre del curs 2024-25, i DE FORMA GRATUÏTA, oferim
el projecte " Els impactes del fast fashion" per alumnes de 3r,
4t, 5è i 6è de primària i alumnes d'ESO d'escoles i instituts
publics de la ciutat de Barcelona.
Aquest projecte consisteix a realitzar durant una hora de classe
dos tallers:
- Per una banda, una xerrada didàctica sobre les afectacions de
la fast fashion i la problemàtica de la contaminació tèxtil en
països subdesenvolupats,
- Per altra banda, un taller per aprendre a reutilitzar la roba
on els/les alumnes confeccionaran la seva pròpia totebags amb
roba
reutilitzada.decidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta3.enunciatdecidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta4.enunciat2/9/2024decidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta5.enunciatAssociació
PlasticFREEwavedecidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta6.enunciathttps://www.plasticfreewave.org/decidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta7.enunciatinfo@plasticfreewave.orgdecidim.barcelona.consell.sostenibilitat.bones.practiques.2024.pregunta8.enunciatBarcelona
+ Sostenible
gid://decidim-barcelona/Decidim::Hashtag/358/_CompromísBarcelonaPlàsticZero
Breu descripció de l'acció:Hem treballat activament mitjançant
grups de treball, generant xarxa i relacions entre associades i
associats per tal del preparar les "bosses de roba" per els
obsequis  en la nostra 31a convocatòria dep projecte:"Les àvies i
els avis escriuen contes i els infants els dibuixen".

La resposta per part de les persones que han participat ha sigut
extraordinària. Van fer un crit per tal de recollir llançols de
cotó per poder confeccionar les bosses. De la mà d'expertes
costureres la resta desl grups han seguit les instruccions i hem
repartit les tasques, per tal de que moltes més persones
puguessin participar.

El resultat ha estat fantàstic, amb una producció de 300
unitats.Enllaç a més informació:Data d'inici:1/1/2024Nom de
l'organització:ASSOCIACIÓ NOU HORITZÓ Web de
l'organització:https://associacionouhoritzo.wordpress.comCorreu
electrònic de l'organització:nouhoritzo@nouhoritzo.catEn el cas
d'estar adherit a alguna entitat associativa (associació, gremi,
col·legi) indica'ns el nom:FATEC - FCVS
Breu descripció de l'acció:Als Lluïsos de Gràcia hi ve molta gent
a fer activitats o gaudir-ne d'aquestes com a públic, a més de
les persones que lliurement entren a l'entitat. Aquest continu de
gent fa que la capsa dels objectes perduts s'engreixi dia a dia i
els magatzems s'omplen fins a rebossar.

Per aquest motiu i aprofitant dates senyalades del calendari verd
(setmana europea de prevenció de residus, Verdinada, dia mundial
del medi ambient) fem una fira de les andròmines que hem recollit
al llarg d'un trimestre (roba, cantimplores, joguines, material
divers, etc.) i les exposem al vestíbul de l'entitat. Tota
persona és lliure d'agafar els materials que vulgui.

El material sobrant és donat al punt verd més proper.Enllaç a més
informació:https://www.lluisosdegracia.cat/primera-fira-dandromines-dels-lluisos/Data
d'inici:18/11/2024Nom de l'organització:Lluïsos de GràciaWeb de
l'organització:lluisosdegracia.catCorreu electrònic de
l'organització:projectes@lluisosdegracia.catEn el cas d'estar
adherit a alguna entitat associativa (associació, gremi,
col·legi) indica'ns el nom:
Tenint la experiència de pertanyer al consell d'educació de
districte de nou barris desde fa nou anys, m'agradaria poder
formar part del consell de ciutat per poder aportar la mirada de
les famílies dins de la comunitat educativa a més de poder
transmetre necessitats en particular del districte de nou barris.
Amb una profunda convicció en la importància de l'educació com a
pilar fonamental per al desenvolupament humà i social, aspiro a
contribuir activament al reforçament i millora dels nostres
centres educatius.

Em proposo fomentar un ambient d'aprenentatge segur, estimulant i
enriquidor, on cada estudiant pugui desenvolupar el seu màxim
potencial i assolir l'èxit acadèmic i personal.

Gràcies per considerar la meva candidatura!

Atentament,

Bernat Luna i Rovira
El meu objectiu és treballar per la defensa d'una educació
pública de qualitat fent ús de les atribucions de conseller
escolar municipal de Barcelona.

Eixos de treball:

* Gestió de la diversitat a l'escola pública i la concertada,
tant de nouvinguts amb necessitats d'adaptació com d'alumnes amb
necessitats especials.
* Augment dels recursos materials i de personal a les escoles
públiques.
* Adequació apropiat dels entorns escolars.
* Demanar informació i difusió en relació al tracte
pública-concertada
Em presento amb la voluntat de servir la nostra comunitat
escolar, defensant la participació inclusiva i la millora
contínua de l'experiència educativa. Amb un enfocament
col·laboratiu, treballarem junts per crear un entorn escolar
segur, inspirador i equitatiu per a tots els estudiants, pares i
personal docent.
Em presento a les eleccions del Consell Educatiu de Barcelona amb
el propòsit de ser la veu de la comunitat educativa i defensar-ne
els interessos. Com a persona jove, impregnat de vitalitat i
motivació, estic compromès a transformar l'educació per fer front
a les mancances que afecten els nostres joves. La meva
candidatura busca impulsar canvis significatius en el sistema
educatiu, garantint un entorn que fomenti el creixement integral
de tot l'alumnat i abordi les necessitats de la societat.
Professora a diferents països, la docència és la meva passió.
Presento la candidatura molt motivada i decidida a aportar idees
i a enriquir-me amb les que se’m puguin donar, tenint sempre com
a objectiu la millora contínua de l’educació. En cas de sortir
escollida, treballaré en tot el que suposi un canvi constructiu,
significatiu i igualitari, posant èmfasi, principalment però no
únicament, en el benestar emocional de la comunitat educativa i
en la seva diversitat. Gràcies pel vostre vot.
Em dic Sara Jiménez i sóc docent des del curs 2008-2009.

He treballat a diferents municipis i gairebé totes les
destinacions van ser centres de màxima complexitat. De fet, porto
vuit cursos al Montjuïc.

Conec bé les necessitats dels alumnes i famílies. Però això no ha
de deixar de banda les nostres necessitats com a treballadors.

Em presento amb la il·lusió de fer feina per millorar les
condicions d'aprenentatge dels alumnes i de treball dels docents.

Gràcies per la vostra confiança
Sóc la Marta Chico Pina, i sóc mestra de música i primària. Crec
que hi ha pocs llocs de feina dins una escola que no hagi fet, i
de tots he adquirit experiències que enriqueixen el meu punt de
vista d'una comunitat educativa global.

He estat a diferents municipis, a diferents cicles i a diferents
tipologies d'escola: de totes n'he après, i segueixo amb ganes de
seguir aprenent. Dins d'aquest camí, em presento al CEMB amb
il·lusió i amb ganes de fer feina.

Moltes gràcies per la vostra atenció.
Soc mestra amb diferents especialitats, actualment treballo a
l'escola d'adults del districte on visc. També soc mare de
bessons estudiants.

Crec en les segones oportunitats, que mai és tard per reprendre
els estudis i en la formació continuada al llarg de la vida.

Em presento amb una mirada àmplia, compromesa amb l'educació
pública amb la voluntat d'aportar la meva experiència com a
docent i com a alumna.
Mi idea es ayudar con mi presencia en el Consell de Barcelona a
los centros educativos públicos de Nou Barris para que haya una
mejora en ellos con una mayor inversión pública, para hacer que
por ejemplo baje la tasa de abandono escolar y que los mejoren no
sólo físicamente los edificios, ya que lo que hay dentro de ellos
es el futuro de nuestra ciudad.
Fer suport a les famílies de les escoles públiques sempre ha
estat per mi una motivació especial ja fos sent delegat de
classe, membre de Consell Escolar de centre o president de l’AFA.
Actualment soc membre del Consell Escolar Municipal de Gràcia
sector AFA’s públiques.

Em comprometo a coordinar i traslladar totes les necessitats del
sector AFA’s públiques als plenaris del CEMB des de la
perspectiva d’escola pública, inclusiva, democràtica i
coeducadora

Us demano el vostre vot i confiança
Faig 1r de Batxi. Soc consellera al centre i representant de
l’alumnat al CE Ciutat Vella. Crec que la veu de l’alumnat és
molt important, i l’impacte que tenim no és suficient. Són moltes
les queixes de l’alumnat sobre els instituts, les classes i les
matèries. És important fer arribar aquestes veus més enllà, per
construir propostes de millora. Els canvis requereixen temps. Cal
constància i recordar que les coses poden millorar sempre que
siguem capaços de fer sentir la nostra veu.
Soc representant de l'alumnat del meu centre en el consell
escolar. També tinc el càrrec de representant de l'alumnat de
centres públics en el CEMD de Ciutat Vella. Voldria aconseguir el
càrrec de representant en el CEMB. Crec que és un càrrec molt
important i per al qual es necessita gent qualificada només i
tinc 13 anys, però en els 4 anys de durada del meu càrrec estic
convençut que hi podré fer grans canvis.
Presento la meva candidatura perquè m'agradaria continuar
participant en el Consell Educatiu Municipal de Barcelona després
d'haver estat durant dos anys. Durant aquest temps, he intentat
aportar la meva experiència per millorar la situació educativa de
Barcelona i defensar els interessos de l'escola concertada tant
al Consell com a a les comissions d'inclusiva i a la de
planificació educativa.

Per qualsevol comentari em podeu enviar un email a:
ajbenito@centroescolarsanfrancisco.net
Em presento per al CEMB com a representant de les titularitats
d'escoles concertades. Fa 37 anys que em dedico a aquesta feina i
he acumulat molta experiència, com a docent, com a PAS, com a
tutor, com a coordinador i com a director. Penso que puc fer
aportacions que tinguin com objectiu un millor repartiment dels
recursos, especialment per les escoles que més ho necessiten amb
independència de quina sigui la seva titularitat. També formo
part del CEMD de Ciutat Vella.
Vull ser membre del Consell Escolar Municipal de Barcelona per
ser veu de les direccions de les escoles concertades de la
ciutat. El meu encàrrec com a directora de l'Escola Virolai va
començar fa 5 anys i amb ell, el meu compromís en millorar
l'educació del país sota la mirada del desenvolupament
sostenible, la transformació educativa, la inclusió i el tracte
personalitzat a tot l'alumnat.

Espero poder contribuir a la millora del sistema educatiu de
Barcelona.
M'agradaria poder formar part del CEMB per donar a conèixer la
veu i les opinions de les escoles concertades de la ciutat. Tot i
que hi ha molt diversa tipologia de centres concertats, ens uneix
no només les ganes de seguir educant sinó també els problemes que
cal solucionar.
Amb ganes de participar i compartir des d'un projecte amb 158
anys d'història i un plantejament d'activitats intergeneracionals
fruit de la nostra característica d'integrar una Residència de
Tercera Edat de 151 places i Centre de Dia de 38 places i una
Escola concertada de 3 línies i 1275 alumnes. Us deixem el nostre
Codi Ètic per si voleu saber més de nosaltres.
Sóc Rosa M Sánchez, cap d'estudis d'ESO i batxillerat de l'Escola
Virolai. El meu compromís amb l'educació és de fa 24 anys, en els
que he exercit com a coordinadora i cap d'estudis d'ESO i
Batxillerat. Espero poder contribuir amb la meva experiència en
la millora de l'educació des d'una perspectiva de sostenibilitat
i igualtat d'oportunitats.
Em dic Verónica García Parra i porto 14 anys exercint com a
mestra d’Educació Infantil i Primària. Actualment, ocupo el
càrrec de sotsdirectora d'Educació Infantil i Cicle Inicial a
l'escola Joan Roca Guipúscoa, que forma part del Grup Escolar
Roca, una institució amb 70 anys d'història en el camp de
l'educació. Em complauria enormement poder presentar la meva
candidatura al CEMB, amb l'objectiu de poder contribuir
activament a la millora del sistema educatiu de la nostra ciutat.
Des del primer moment que la meva filla començà l'escola vaig
implicar-me plenament en tot el que significava formar part del
procés educatiu. Participo activament com a delegada de curs,
represento les families en el Consell Escolar de l'escola i en el
de districte de Gràcia. Si volem formar part de les decisions
finals hem d'estar presents en tots els nivells, per aquest motiu
presento la meva candidatura com a representant de les families
d'escoles concertades en el CEMB.
Bon dia el meu nom és Marta Pedret i Fontova, sóc mare d’un
alumne de 5è de Primària matriculat a l’escola Joan Roca
Guipúscoa. L’escola Joan Roca Guipúscoa és un centre concertat
d’Educació Infantil i Primària que pertany al Grup Escolar Roca
amb centres arrelats, des de fa anys, als barris de Sant Martí i
Sant Andreu.
Hola, sóc la Carme Garcia i Espejo, mare d’una adolescent de 14
anys, que actualment està realitzant el curs de 3r de l’ESO. La
meva filla està matriculada a l’institut Centre d’Estudis Roca,
situat al barri de la Sagrera, que pertany al Districte de Sant
Andreu. Un centre concertat d’Educació Infantil, Primària, ESO,
Batxillerat i Mòduls Professionals. Centre el qual l’ha vist,
dels del 2 anys, créixer i formar-se com a persona.
Fomentar la promoció i reducció de taxes d’impostos o descomptes.
Es comenta que no hi ha una gran implantació del SPRO, i que
caldria potenciar ús de la targeta, a través de fer descomptes a
qualsevol dels impostos a vehicles industrials, per incentivar a
nivell comercial (reduir taxes de vehicles comercials). Una
persona no sabia què era la SPRO, s’ha de donar més informació i
difondre aquesta utilitat. En relació aquesta qüestió es comenta
que a vegades l’App. Es recull el cas particular que algun
comerciant ha tingut alguna multa perquè el sistema no funcionava
i no es pot estar tota l’estona esperant a que funcioni. Cal
poder solucionar incidències SPRO amb rapidesa i tenir en compte
aquest problema que no generi multes.

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
S’assenyala que caldria potenciar la distribució de mercaderies
de forma nocturna i resoldre les dificultats existents. Es
comenta que hi ha problemes de petició i gestió de llicència,
sent un bloqueig administratiu, ja que tarda un any. Caldria
buscar mecanismes més flexibles per autoritzar la logística
nocturna.
Afavorir la logística nocturna que serveix per a gran volum
(supermercats, etc.): productes alimentaris, etc. i llavors fer
la paqueteria (micro-logística) a través de la ciclologística
diürna per a paquets més petits.
En un altre grup s’indica que per fer viable el repartiment
nocturn de mercaderies caldria que les zones de càrrega i
descàrrega no estiguessin ocupades a la nit. Ara l’ús de
carretons està limitat pel soroll, caldria fer servir equips més
silenciosos (ex. cobertes de goma a les rodes). Hi ha
desconeixement en relació a les possibilitats de la distribució
nocturna, cal informar als establiments de les opcions que tenen
per potenciar-la. Serviria per potenciar l’ús del transport
públic en hores vall.
Facilitar que es puguin fer repartiments horari nocturn per tal
de poder utilitzar la zona de carrega per les bicis per que el
repartidor pugui anar davant del local. Des de l’ajuntament
s’indica que estudiar horaris de carrega i descarrega és objectiu
de l’administració que s’està mirant de revisar-ho (de 8h a 20h).
Des de l’Ajuntament exposen que així només es poden solucionar
alguns casos però no tots.
Habilitar espais a la ciutat que recullin la paqueteria
(nocturna) pel repartiment durant el dia. Reunir grans volums de
paqueteria a un lloc determinat (hubs). Per exemple, a Sant
Andreu van fer una prova pilot de portar les mercaderies a un
punt (un magatzem) i després es repartia amb l’empresa Trèvol.

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
Avançar cap a una gestió eficient del espai públic, ja que costa
visibilitzar com fer més eficient l’actual sistema basat en
vehicles (furgonetes, etc.). Cal disposar de més espai públic per
a la gent i menys per a les furgonetes.
Potenciar la ciclologística com a sistema de repartiment de
mercaderies: el 50% de les mercaderies es podrien repartir amb
vehicles de càrrega. Aquesta proposta té bastant suport per part
dels participants de diferents sectors: es remarca que els cicles
de càrrega poden transportar fins a 200 kg de càrrega, tot i que
hi ha alguns tipus de mercaderies que quedarien exclosos.
Promoure hubs publico-cooperatius per desplegar estratègies que
permetin reduir la quantitat de viatges de mercaderies diaris a
Barcelona, aquest viatges de mercaderies s’haurien de reduir a
través d’estratègies coordinades o cooperatives de
ciclologística. En aquest sentit, es destaca que és important que
hi hagi aquests hubs per tal de valorar estratègies per tenir
menys furgonetes a la ciutat, ja que és important tenir aquests
debats a la mateixa vegada, perquè si flexibilitzem però no
reduïm, el problema serà més gran. Potser tenim un problema per
la CiD però hem de pensar en canviar el model de DUM (menys
furgonetes).
Incentivar el patinet i la bicicleta de càrrega, que no
substituiran les tasques grans, però si una gran part de la
logística de paqueteria. El problema amb els patinets no estan
permets per la legislació, s’hauria d’ampliar les alternatives (o
sigui, els patinets), canviar la llei que restringeix l’ús de
patinets. Explorar la compatibilitat d’usos del patinet en
transport públic. Ara mateix no es pot usar els patinets per
distribuir paquets. Per exemple en el metro es prohibeix l’ús del
patinet.

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
Implementar més punts de recarrega elèctrica ultra-ràpids. Es
planteja posar més places a xamfrans. Ara mateix l’oferta és
bastant àmplia a pàrquings, però has d’estar 8 hores per a
recarregar i això surt molt car. Calen punts de recarrega
ultra-ràpida (100-150kw), que en 10 minuts puguis fer càrrega per
una autonomia de 200 km.
Potenciar l’ús del vehicle elèctric promovent més punts
d’electrificació dels DUM, i alhora establir una taxa per aquells
vehicles de combustió que si haurien de pagar un impost per
aparcament per CID i els vehicles elèctrics DUM no haurien de
pagar. Cal optimitzar les àrees DUM i evitar també situacions
d’indisciplina i mal ús de reserves espais de l’SPRO i alhora
promoure la càrrega elèctrica on no paguis i a la vegada,
recarreguis el teu vehicle elèctric DUM, i si es de combustió ,
si paga. Són timings de 10-15 minuts que pot servir per carregues
ultra-ràpides i així incentivar aquest pas cap al vehicle
elèctric. En algunes ciutats a França, l’àrea de CID elèctrica
està senyalitzada amb una llumeta verda i vermella, i garanteix
que tinguis un espai per a descarregar (mentre carregues la
bateria).

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
Dotar més espai per a la càrrega i descàrrega, i si cal s’elimina
algun aparcament en benefici del CiD. Les zones de càrrega i
descàrrega (CiD) han de ser permanents i només per aquest ús,
perquè si no la indisciplina és un problema (vehicles de persones
amb mobilitat reduïda, altres serveis que no són DUM-DUS, etc.)
Cal més zones de carrega i descarrega permanents a Sant Andreu, i
només per això, sinó també per a altres serveis.
Ampliar el nombre de zones de càrrega i descàrrega i limitar
l’entrada i horaris de grans camions. Es demana que
l’Administració tingui en compte que la ciutat es dinàmica, i en
aquest sentit s’està reduint l’espai de mobilitat (Eixample), a
on hi ha menys espai, i els camions de l’Ajuntament són cada
vegada més grans; els espais de càrrega i descàrrega son
insuficients, etc. Es planteja que s’hauria de limitar que entrin
grans camions a la ciutat a qualsevol hora perquè bloquegen bicis
i generen altres problemes i també limitar els horaris.
Ampliar horaris i zones de CiD. Es recull alguns casos que en
l’horari plantejat no es troba lloc (per exemple l’horari de 8h a
10h i és un molt mal horari, és molt poc temps per muntar
mobles). A l’Eixample s’han perdut molts aparcaments, abans amb
l’horari d’abans es podia estar tot el dia.

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
Existència de contenidors a les zones DUM. No es pot posar un
mobiliari públic a una zona DUM. Si habilites espais per fer
servir pel DUM però després poses contenidors, o el tema de
Consell de cent que no hi ha zones especifiques DUM.
L’administració s’ho ha de mirar.
Ocupació dels espais CiD per cotxes de persones amb mobilitat
reduïda que ocupen les zones comercials. Es comenta que hi ha un
gran problema amb l’horari comercial, moltes vegades les poques
zones de descarregues estan ocupades per cotxes de persones amb
mobilitat reduïda que ocupen les zones comercials durant massa
temps.
Aplicar una taxa SPRO per no ús de la reserva d’espai. Es detecta
que hi ha indisciplina de persones que fan reserva d’espai a
l’SPRO i després no la fan servir.
Posar agents cívics no sancionadors per fer pedagogia en l’ús
dels espais o bé repetir la campanya anterior (que ja es va fer
per que no va ser suficient). La implementació de l’eix verd és
caòtica, i cal de fer molta pedagogia per a que tothom sàpiga el
que s’ha de fer, anar més enllà de les senyals.

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
S’assenyala adaptar la infraestructura (caldria, entre d’altres,
espai d’emmagatzematge al punt d’interconnexió) per que permeti
el transport de mercaderies, prioritzar l’operació en hores vall
i promoure’n la versatilitat (que permeti el transport de
passatgers i mercaderies).

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
En relació aquesta propostes, es comenta que en algunes ciutats
del món es parla d’utilitzar les infraestructures viàries del
metro per a entrar mercaderies a la nit. Es podria fer servir la
xarxa de metro on hi ha espais que estan infrautilitzats.
Distribució en metro i punts de recollida a les estacions. En
aquest sentit, s’apunta que caldria tenir en compte que quasi
totes les estacions haurien de estar habilitades amb
muntacàrregues, etc. Amb aquestes millores també s’aconseguiria
fer servir el metro per molta més gent. Seria necessari tenir
estacions on poder entrar vehicles de carrega pesada La L9
connecta Mercabarna amb la ciutat i la resta de xarxa de metro,
per tant, és un potencial a tenir en compte. Habilitar trens al
metro per la nit per mercaderies (habilitar vagons específics pel
transport de mercaderies). S’assenyala també que els trens en
general ja fan aquesta funció de mercaderia a la nit, el metro
seria una idea genial. Crear hubs logístics lligats a aquesta
xarxa del metro. Per altra banda, es recullen altres comentaris i
observacions que mostren els dubtes: Amb el metro (Sant Andreu)
hi ha respiradors que fan molt soroll i que fan tremolar les
cases. A la nit no seria viable. Finalment, a nivell tècnic per
part de l’Ajuntament de Barcelona, s’apunta que el tema del metro
te diversos inconvenients: a la nit es fan manteniment de vies,
manteniment i neteja de vagons, etc. Queden poques hores per
fer-les servir. A més hi ha el problema d’accis (i no hi ha
muntacàrregues) es necessitaria un protocol de seguretat d’accés
de mercaderia a dins de les estacions, potser requereix una
despesa que no surt econòmicament viable.

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
Cal incloure altres actors en el procés: que hi participin els
col·legis d’enginyers al pacte. Incloure la Intercol·legial, que
agrupa tots els col·legiats.
Publicar les dades desagregades: a l’EDUM s’ha publicat la
informació de desplaçaments, entregues, modes de transport, etc.
de manera global a la ciutat. Però els reptes del repartiment de
mercaderies són molt diferents en diferents punts de la ciutat.
Cal que les dades estiguin desagregades per poder-ne fer una bona
anàlisi. No s’inclou el coeficient de simultaneïtat (relacionat
amb el nombre de vegades que un vehicle ha de circular pel mateix
punt per falta de disponibilitat de places), que afecta a
l’eficiència i augmenta les externalitats. Important analitzar
les dades per sector: cada sector funciona de forma diferent i
s’han d’analitzar per separat, es parla de mercaderies en general
però no es poden tractar de la mateixa manera.
Hi ha marge millora en la qualitat de les dades, objectivitzar
les percepcions, segmentar al màxim les dades, saber quin ús fa
cada un dels sectors, poder veure dades reals, establir
compromisos amb el sectors (enquestes, registre), ja que el debat
es fa amb evidències, però només l’ajuntament disposa de les
dades reals de validacions i usos de les zones DUM I DUS . Des de
l’Ajuntament s’indica que no es publiquen totes les dades per
manca d’interès, quan les demana alguna entitat es faciliten.

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
Ampliar les restriccions de les zones de baixes emissions.
Aquesta proposta genera debat, perquè es considera que no es
poden augmentar les restriccions si no es dona solucions: més del
50% del transport de mercaderies el fan petits empresaris que no
tenen capacitat econòmica per fer inversions en vehicles menys
contaminants. Es podria fer en cas que l’administració ho
facilités amb més ajudes econòmiques i millori la infraestructura
(ex. més punts de càrrega de vehicle elèctric). En cas que es
limités l’accés en funció del pes, això suposaria un augment del
nombre de vehicles, que a més de ser més car per a les empreses
generaria més congestió a la ciutat.

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
* Incentivar els hubs privats, flexibilitzar espais per a
mercaderies, tal com l’ús de pàrquings o empreses a centres
comercials, etc. Convertir espais infrautilitzats en hubs de
micro-mobilitat. Hi ha empreses que no volen destinar espais a
aquesta qüestió per falta de rendibilitat.
* Disposar de hubs logístics als xamfrans del districte de
l’Eixample, que és a on hi ha majors problemes, (amb lockers,
punts de càrrega elèctrica, etc.) i es pot solucionar.
* Cercar i aprofitar espais i zones grans infrautilitzades com a
zones de distribució. Cal trobar punts estratègics per concentrar
mercaderia i fer-ne la repartició. Cal col·laboració
publico-privada, d’aquí a un futur proper tindrem espais
infrautilitzats.
* Transformar zones de pàrquing de centres comercials a altres
tasques com un hub de mercaderies. A nivell tècnic de
l’ajuntament s’apunta que la voluntat és que a dins dels
aparcaments es puguin fer més funcions, però no es pot canviar
l’ús principal, que és l’aparcament, i també cal tenir en compte
problemes de prevenció d’incendis, gàlib, etc. Hi ha una sèrie de
condicionants tècnics i administratius que fan que no serà una
cosa immediata, però hi ha voluntat. Es comenta que és una
llàstima però s’ha d’intentar. En relació aquest punt, es comenta
que fa un temps es va forçar construir un sèrie d’aparcaments que
ara mateix no serveix de res. Seria oportú que s’aprofitin
aquests espais perduts.
* Donar als espais buits un sentit. Per part de l’Ajuntament
s’assenyala que en aquests casos solen haver problemes de
seguretat per poder convertir l’ús d’espais infrautilitzats (com
pàrquings, etc.)
* Fomentar l’ús d’espais de titularitat municipal com els mercats
municipals que disposen d’infraestructures subterrànies que estan
infrautilitzades. Tenen molts espais amb perfecte accés i que no
estan sent utilitzats i estan repartits per tota la ciutat i fer
de hubs DUM i després repartir amb bicicletes, etc.
* Treballar sobretot per la micrologística amb paquets petits,
habilitar un espai on arribin les mercaderies amb vehicles de
gran volum i després una sèrie de rutes de punts de recollida,
poden ser comerços però també espais públics. Trobar llocs de
punts de recollida. Ajuntament: el problema es trobar l’espai.
* Apostar per punts de consolidació de mercaderies. Cal que això
s’impulsi des de l’administració per trobar un bon sistema de
governança que millori l’eficiència del sistema de repartiment.
Cal fer una anàlisi de les ineficiències que es produeixen al
sistema i començar amb una prova pilot que permeti avaluar-ne la
viabilitat. Aquesta és la proposta que més consens genera entre
les persones participants. Tot i així, genera una mica de debat
al voltant de quina administració té competències per portar-ho a
terme.
Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
Facilitar l’accés per a persones amb mobilitat essencial que
tinguin necessitats de salut complexes, així com la del personal
acompanyant (cuidadores) per tal de facilitar una mobilitat
flexible, adequada i viable (que es desplacin vehicle privat,
compartit...)

S’assenyala que per algunes persones malaltes i els seus
acompanyants el transport privat és la única alternativa. Proposa
reduir la dependència del cotxe privat només per aquells pels que
és possible per tal que els que no tenen alternativa puguin anar
el cotxe privat. S’exposa el problema que al costat de cada
persona malalta o que necessiti suport sempre hi ha una persona,
gairebé sempre solen ser dones acompanyants, que donen suport i
assumeixen també l’acompanyament i el suport en els
desplaçaments, aquesta cura porta implícita una complexitat
logística i que per tant fa inviable, en molts casos el transport
públic. Es dona exemples concrets de casos en els que és inviable
el transport públic: persones neuro-divergents ( els sorolls i
llums en el transports públics els afecten ), malalts oncològics
(les multituds son un factor de risc per contraure malalties) o
les persones grans (risc de caigudes, estrès,...) Hi ha, per tant
, tot un col·lectiu que no podem incloure al transport públic. En
aquesta línia, també es fa una altra proposta en aquest sentit
com és la de reduir les mesures econòmiques dissuasòries que
suposa una sobrecàrrega econòmica per les famílies ( per exemple
el preu de l’aparcament en els hospitals) . El transport públic
no soluciona tota la mobilitat, hi ha famílies que necessiten
cotxe privat i les mesures que es prenen per que sigui més car
aparcar no ho soluciona, ho seguiran fent per que no tenen
alternativa. Facilitar l’accés als centres sanitaris en vehicle
privat, especialment per a aquelles persones amb mobilitat
reduïda. Algunes intervencions a la via pública (pacificacions)
afecten negativament a l’accés en vehicle privat. Assegurar la
disponibilitat de places d’aparcament adaptades a l’entrada dels
centres sanitaris. Es menciona el cas dl barri de Sants: El bus
70 no funciona els diumenges i es tanca el carrer de sants. No hi
ha autobusos, La parada de la L1 no té ascensor i és difícil
trobar taxis amb el tall de carrers. Des de l’Ajuntament
s’assenyala que precisament l’objectiu és que la gent que no ho
necessita es passi al transport públic per tal de descongestionar
la mobilitat sanitària per als que la necessiten.

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
Millorar aparcaments de vehicles del CAP a les zones de muntanya.
Es comenta la problemàtica que tenen els metges en els barris més
a prop de la muntanya, ja que en les visites a domicili perdent
molt de temps intentant aparcar, aqueta última afirmació la
comparteixen altres assistents al debat. En relació als
aparcaments dels centres sanitaris, diverses propostes. Oferir
tarifes més reduïdes per treballadors, per a pacients i
familiars, especialment els de llarga estada. Es comenta que les
tarifes dels aparcaments de SABA estan regulats per l’Ajuntament
i que disposen de tarifes reduïdes però no es coneixen, potser
seria convenient millorar-ne la publicitat. Aprofitar els
aparcaments per oferir serveis que millorin la mobilitat -
centres de micrologística per material sanitari, aparcaments per
bicicletes... Utilitzar el carril bus per part dels vehicles
sanitaris no urgents o de semi emergència. S’apunta que a més a
més del problema de l’aparcament (comentat en l’anterior
proposta), també es troben amb el problema del trànsit a
Barcelona, en aquest punt esta d’acord la majoria. Una persona
participant indica que potser és més difícil que s’aparti un
autobús q un cotxe però li responen que no es tant q s’apartin
com que el trànsit sigui més fluid en aquell carril. Un
participant recalca que si els trajectes son curts es poden fer
moltes visites. En un dia normal son 45 minuts per pacient i el
50% seria desplaçament i aparcament, si això és solucionés es
podrien casi doblar els pacients que s’atenen. Es genera debat al
voltant de la proposta, ja que una persona participant no veu
clara la prioritat d’aquests vehicles vers altres vehicles de
persones amb mobilitat reduïda o altres prioritats. En altres
casos, es comenta que cal tenir en compte no col·lapsar els
carril bus i donar prioritat a la mobilitat general per no
saturar el carril. Finalment, l’ajuntament explica que és
complicat fer viable la proposta si la mobilitat és amb els
cotxes privats i no retolats, però si són rotulats, no hi ha
problema. En general, però, la proposta genera elevat consens.
Assegurar vies ràpides per al transport sanitari. La reducció de
velocitat en alguns entorns específics i les actuacions de
pacificació han fet que els temps de desplaçament augmenti i que
es dificulti l’accés del transport sanitari. Estudiar formes de
millorar el servei per tal que no afecti als pacients. Valorar
adequar i ampliar els entorns de l’espai sanitari per millorar la
mobilitat dels vehicles sanitaris. Es posa de manifest el gran
problema amb el descotxament de les ambulàncies, ja que hi ha
ambulàncies que triguen 45 minuts en deixar un pacient. Es posa
el cas concret de l’Hospital Clínic on cada dia es mouen 3.000
pacients , sense comptar acompanyants, en el cas concret d’aquest
hospital és que venen molts ciutadans derivats de molts CAPs i
CUAPs. També s’afegeix que cal tenir en compte la mobilitats
entre els pacients que tenen a les tres seus hospitalàries.

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
Una persona participant fa referència al cas específic del barri
Sants-Badal, en aquest barri no hi ha bona combinació de
transport públic per arribar al CAP ni tampoc als CUAPs amb
especialistes. Dona veu a l’Associació de veïns de la zona i
proposa que s’hauria de fer un grup de treball específic per
avaluar cada CAP de la zona (són 5). Des de l’Ajuntament s’hauria
d’estudiar la casuística de cada ambulatori i cada hospital. Des
de l’Ajuntament s’assenyala que ja s’ha fet l’estudi (PowerPoint
previ) i que la idea de l’Ajuntament és fer aquest grup de
treball. S’indica finalment que el CUAP per especialistes està
molt lluny i els pacients han d’acabar agafant un taxi.

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
Una persona participant exposa la problemàtica del gran impacte
que tenen per als vehicles sanitaris els radars per la gran
quantitat de multes que acumulen i proposa que aquestes siguin
desestimades.

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
Potenciar la qualitat urbana amb espais segurs, zones verdes,
millora gestió espai públic, etc.

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
En aquest sentit, també es planteja regular els accessos als
hospitals per a bicicletes. Es posa d’exemple el carrer
Villarroel on no hi ha carril bici (Hospital Clínic) i per tant
no s’hi pot arribar en aquest mitjà de transport. En un altre
grup, es destaca incloure aparcaments segurs per a bicicletes als
centres sanitaris i assegurar que hi hagi parades de Bicing als
centres sanitaris.

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
Es comenta que s’haurien de revisar i quadrar les hores de
mobilitat amb els canvis de torn. Una persona participant
assenyala que potser s’haurien de flexibilitzar els torns per que
no tothom surti a la mateixa hora (flexibilitzar torns d’entrada
i sortida). No hi ha gaire consens.

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
Millorar accessibilitat especialment el metro, que té estacions
teòricament adaptades però que a la pràctica les persones
usuàries que es desplacen en cadira de rodes tenen molts
inconvenients. Prioritzar aquelles parades que estan al costat de
centres sanitaris. Sobre l’autobús, millorar les rampes i
assegurar que el bus para en un lloc adequat – en pla – perquè
l’accés i la sortida siguin còmodes i segurs i que les parades de
l’autobús estiguin a la porta del centre sanitari. Incloure un
servei de bus als recintes grans per poder desplaçar-se dintre
del recinte. Dissenyar la xarxa de transport per minimitzar els
intercanvis. Adaptar les parades d’autobús dels centres
sanitaris: es posa l’exemple de la parada d’autobús del CAP
Manso, a on només hi ha dos seients i les persones han d’esperar
dretes un autobús amb una freqüència molt baixa. Es menciona el
cas de Roquetes, a on algunes persones trien anar a Vall d’Hebron
en comptes del CAP perquè els hi és més fàcil. Afavorir i
millorar l’accessibilitat de diferents parades de Rodalies. Es
comenta que la mobilitat en Renfe ( parada Fabra i puig) que es
on està el centre de referència per la gent de les afores té 50
escales sense ascensor.

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
Potenciar el transport públic per anar a la feina o a les visites
a l’hospital donant més oferta en horaris, parades i freqüències
per que la gent no triï el vehicle privat. Es posa el cas concret
del Vall d’Hebron, que és un hospital de referència a Catalunya,
per tant venen molts pacients de fora de l’Àrea Metropolitana i
també hi treballa molta gent, tant pel treballador com pel
pacients suposa de vegades una hora i mitja de trajecte en
transport públic el que en transport privat son de 20 a 30
minuts. En un altre grup, s’assenyala també que cal potenciar el
servei del bus del barri per a arribar als centres sanitaris
(millorar els vehicles, la freqüència, el recorregut, etc.)
Millorar la freqüència dels autobusos que arriben als centres
sanitaris. Fer atenció al transport nocturn i als dies festius,
on moltes línies no circulen i dificulta molt l’arribada als
centres sanitaris en transport públic. Millorar el transport
públic vinculat a les zones dels hospitals del consorci Mar Pac
de Salut de Barcelona. Es fa referència al problema específic que
hi ha al Hospital del Mar i l’Hospital de l’Esperança, sent
aquest últim el que té menys accessibilitat directe. Hi ha dos
centres amb un bus llançadora però arribar en transport públic a
l’Esperança es molt difícil. A l’Hospital del Mar la problemàtica
és una altra , no hi ha espai per deixar bicis segures i a
l’estiu el transport s’ha de compartir amb el turista justament
quan baixa la freqüència de pas dels autobusos i metro.
Finalment, també hi ha una queixa que indica que la xarxa de bus
va més lenta que mai. Recuperar la línia de bus 11 per tal de
facilitar la mobilitat de persones amb problemes mobilitat
reduïda. Una de les persones participants es queixa del cas
concret del autobús 11 que ara s’ha dividit en dos parts/línies
que obliga un 20% de persones a fer un transbordament (s’indica
que 200m per una persona gran és massa distància). Realitzar un
estudi de mobilitat entre serveis sanitaris i millorar les
connexions entre centres sanitaris en transport públic. Hi ha
centres sanitaris que no disposen d’algunes especialitzats i cal
desplaçar-se entre centres (pediatria, ginecologia..). Es demana
específicament connexió entre els CAPs Turó i Rio de Janeiro.

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.
Es valora si es compleixen els ratis de flota adaptada per cobrir
aquesta mobilitat de forma equitativa al municipi. Es posa de
manifest que moltes persones truquen directament al telèfon
personal dels taxistes que coneixen per assegurar que podran
realitzar el trajecte ja que la gestió del servei es te que
demanar de 48 a 72 hores d'antelació i no hi ha cap tipus de
confirmació al fer-la.

Aquesta proposta ha estat recollida a una sessió de participació
del PMU.