darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Passamans (telecorda urbà) per ajudar a pujar vianants i
bicicletes en forts pendents

Objectiu :

Proposta per ajudar e incentivar el caminar i el us de la
bicicleta en els territoris amb orografia muntanyosa (en
particular Can Baró, Carmel, Coll i Teixonera). Les pendents
fortes son un fre important a la mobilitat sostenible, una ajuda
per pujar faria mes fàcil la mobilitat a peu i bicicleta. La
orografia de muntanya crea fronteres.

La meva proposta es una idea que caldria desenvolupar amb un
estudi d’enginyers especialitzats amb la meva participació.

Descripció :

Es tracta d’un passamans instal·lat entre carrer i vorera que
sosté 2 fils giratoris, d’un costat per vianants i per ciclistes
pel altre, amb nanses adaptades per agafar-se com ajuda per
pujar.

Els passamans serien del llarg d’una illa.

Pels vianants :

- Els vianants agafen les nanses com si fossi la ma d’algú que
els ajuda. La nansa es pot deixar en qualsevol moment. La seva
forma es ergonòmica adaptant-se a la ma.

Velocitat : la velocitat correspon a la dels vianants.

Per ciclistes

- Els ciclistes s’agafen de les nanses. La nansa es pot deixar
anar en qualsevol moment. La seva forma es allargada per poder
agafar-se amb el puny de la bicicleta.

La distancia entre les nanses es mes gran del costat de les
bicicletes en cas de caigudes.

Velocitat: la velocitat correspon a la dels ciclistes.

Motor i energia:

- El mecanisme: dues cadenes posades en moviment per rodes
d’engranatges amb desmultiplicació de força. A la pujada la
cadena es a l’exterior i a la baixada al interior. El motor esta
amagat en la part de dalt del passamans.

- Energia : l’ideal seria utilitzar energia solar o energia
verda.

Localització :

S’instal·laria als carrers mes empinats dels barris : veure
plànol amb algunes idees de localització.

Virginie Manuel : Arquitecte de formació, he treballat molt
sobre la ciutat i els seus canvis. Ara treballo amb una
associació que des de 2011 proposa una educació alternativa sobre
convivència, a partir de la ciutat, la seva historia i la
societat.
Potenciar el desenvolupament de l'economia social entorn de
l'energia,  ajudant al desenvolupament d'un o diversos nodes de
treball de professionals d'aquest sector que treballin també en
l'economia social i que siguin propers al territori i als
ciutadans.  Node que permeti la integració de nous agents a la
professió, proper a les escoles i associacions professionals,
així com al  món associatiu, amb la idea de què el ciutadà sigui
el gestor de l'energia.

I com a ajuda potència l'encàrrec de projectes a aquest entorn
(node cooperatiu d'energia)  i  cessió i habilitació d'espais per
la seva ubicació.

A partir d'un treball fet per Coòpolis amb l'ajut d'Emelcat es
defineix l'interès i la possibilitat de desenvolupar aquest pol
de professionals en l'energia.

En aquest document es plantegen dos eixos de treball,  Besos i
Llobregat,  com a Llobregat es planteja Can Batlló com a centre
d'ubicació i treball on hi ha un alt greu d'acitviata
cooperativa, forces necessitats energètiques i que té aprop tant
l'escola del treball com les escoles universitàries d'enginyeries
al costat de muntanya de la Diagonal;  i pel cas Besos,  s'han
estudiat diversos espais al districte de Sant Martí zona-mar,
Besós- Poblenou, on  hi ha moltes naus de titularitat municipal
que podrien acollir aquest tipus de projecte i que actualment no
tenen cap activitat ni actual ni prevista.  En aquesta zona hi ha
l'Escola Industrial del Besós,  també alguna escola professional,
i en especial de tècnics en renovables al Clot;  hi ha també
centres de recerca, a tocar l'IREC i Eurcocat, i algunes empreses
del sector com Emelcat i Seba que participem en la comissió
d'energia de BArcelona + Sostenible, i que junt amb altres
cooperatives estan intentant fer un pol sobre transició
energètica.   A més a més aquesta zona té moltes possibilitats
energètiques i instal·lacions ja fetes, com la pèrgola
fotovoltaica del fòrum, tot un símbol, la xarxa de distribució de
calor i fred, una altra infraestructura emblemàtica,  entre
altres.
Dins el pacte “Cap a un Poblenou amb un 22@ més inclusiu i
sostenible" cal potenciar una millora del transport públic en tot
el 22@. Especialment entre la Diagonal i Gran Via per tal
d'impulsar la seva transformació.

En el marc de la Mobilitat sostenible i segura (2. Emergència
climática) i la Transformació i regeneració urbana (4. Dret a la
ciutat) es podria proposar una nova línia de tramvia pel carrer
Josep Pla, connectant la nova estació de Sagrera amb el litoral i
travessant tota la zona en transformació del 22@. També es podria
acabar de connectar la L4 de La Pau amb La Sagrera (com ja està
previst) o l’ampliació de la L8 fins al 22@. La ciutat de Viena
és una bona referència de xarxa de tramvies en harmonia amb la
xarxa de metro.
Existeix una greu mancança d'habitatge específicament destinat a
persones amb discapacitat intel·lectual. Per tant, es
absolutament necessari que l'administració incentivi i faciliti
el desenvolupament de nous recursos o models de convivència per
aquest col·lectiu.

Per això demanem que l’Ajuntament, amb la participació de les
entitats socials i associacions desenvolupin projectes que
tinguin com objectiu la promoció d'habitatges protegits (pisos
tutelats, llars-residències i residències adaptades al col·lectiu
de la gent gran amb discapacitat intel·lectual ), per tal de
contribuir al desenvolupament d'un model de convivència
comunitari per aquet col·lectiu i que l'administració cedeixi
habitatges del parc públic (mínim una cessió per districte) per
contribuir a pal·liar el problema que viu el nostre col·lectiu
des de fa anys.

Considerem que sobre la base de la Convenció de Drets de Persones
amb Discapacitat promoguda per l'ONU i ratificada pels Estats
membres, 	principalment l’article 19 i el 28,d), i accessòriament
els articles 8 i 31, l'Administració ha d'implicar-se en la
creació i gestió de noves fórmules que incentivin i facilitin el
desenvolupament de nous recursos o models de convivència per al
col·lectiu, que segueixin el model comunitari i la Planificació
Centrada en la Persona.

Proposem la creació de noves línies de subvenció local per a
entitats, on es facilitin fons i orientació administrativa per a
la creació de places d'habitatge per a persones amb discapacitat
intel·lectual seguint un model comunitari en els propis barris i,
allà on faci falta la necessària discriminació positiva en
l’adjudicació d’habitatge protegit, tenint en compte les greus
mancances i retards que pateix aquest col·lectiu.
El carrer Sócrates del barri de sant andreu ha assumit tot el
trànsit que ha desviat el carrer Gran de sant andreu. Seria
interessant que l’Ajuntament contés quants cotxes passen
diàriament per aquest carrer, Implicant una enorme contaminació
ambiental i acústica. A més a més, el baden situat al carrer
Neopàtria amb Sócrates fa un soroll enorme degut a la gran
velocitat a la que passen els cotxes, éssent molt molt molt
perillós pels veins. la velocitat de furgonetes,motos i cotxes és
realment un perill. A tot aixó, el tram de carrer Monges fins al
carrer Gran de sant andreu  té les voreres tan estretes que no hi
caben dues persones i normalment hem de caminar per la calçada,
fet que es torna molt perillós pels nostres fills i filles i per
a nosaltres.

Si Us plau, peatonalitzem el carrer Sócrates i els carrers que
envolten al carrer gran, hem de poder passejar i descansar pel
nostre barri lliure de soroll i contaminació.
Darrerament estic veient que s'està enfocant la promoció del
comerç local en el món online, i no hi estic pas en contra, però
no hem d'oblidar de reforçar la promoció de les nostre botigues
offline, a peu de carrer. Les botigues són el cor dels nostres
barris i som una ciutat molt vinculada als nostres barris.

Com?: Necessitem que els productes i serveis dels comerços locals
siguin visibles 24/365 també offline, i per això s'hauria
d'ajudar la promoció de l'ús de persianes troquelades. La majoria
de locals tenen persianes cegues que tapen el que s'ofereix i que
a més, en la majoria de casos estan plenes de pintades, fet que
embruta també els nostres barris. El cost d'una persiana acostuma
a ser elevat i aniria bé un ajut/subvenció per poder fer el
canvi.

Passar d'una persiana cega a una de troquelada:

* facilita la visibilitat del producte/servei 24/365
* a l'estar visible, augmenten les possibilitats de venda
* és més fàcil que la gent recordi el que oferim i que vinguin a
nosaltres quan ho necessitin
* per tant el consum es queda en el barri i genera riquesa
* s'enforteix la relació entre veïnat i comerç
* es neteja també la "cara" dels comerços locals i carrers en
general al no haver la possibilitat de fer pintades
* molts dels comerços estan portats per dones, i per tant, també
ajudaria a millorar l'economia i la vida de les dones
Si es pogués, estaria bé donar a conèixer els comerços que s'han
beneficiat d'aquesta iniciativa creant un mapa i fent-ne
publicitat, animant a que la gent faci el recorregut. També es
podria crear un logo que es pogués posar a la finestra.

Impacte?: Per tant, només canviant la persiana s'aconseguiria:

* fomentar que el consum i la generació de riquesa es quedi en el
barri
* enfortir les relacions amb el veïnatge
* millorar l'aspecte general dels nostres carrers
Buenos días,

Los parques deportivos al aire libre presentan grandes beneficios
en muchos aspectos sociales y de salud; tanto a nivel individual
como de la sociedad. En la zona cerca del parque de la Guineueta
o Canyelles no hay ningún parque deportivo de calistenia
(ejercicio con peso corporal), a excepción de escasas máquinas
cuyo nivel de dificultad es muy reducido, limitando el posible
número de usuarios.

Por ello, me gustaría proponer la construcción de un parque de
calistenia en la zona mencionada. Esta zona tiene varios colegios
y mucha vida joven; la cual agradecería de manera directa e
indirecta un parque de estas características.

En mi anterior municipio promoví la construcción de un parque de
estas características y lo diseñamos junto con una empresa
dedicada a este sector (Barmania). El impacto que ha tenido en la
comunidad ha sido muy positivo y los vecinos estan muy
satisfechos.

Si es necesario puedo empezar una campaña de recogida de firmas.

Un saludo y gracias por su tiempo,

Nico Ortiz
Més vigilància a les persones que van als locals d’oci nocturn.
Es genera molta brutícia i no respecten el descans dels veïns.
Millorar accessos als parcs. Creueta del Coll i Font de Sant
Salvador fent-los accessibles a les persones amb mobilitat
reduïda.
Elevador a les escales del carrer Mora d’Ebre entre Font del Coll
i Santuaris. Actualment no son accessibles per a persones amb
dificultats de mobilitat i gent gran.
Crear un mercat setmanal i sostenible zonal al parc de La Creueta
del Coll.
Construir ascensor en el Pont de Vallcarca fins a l’Avinguda de
Vallcarca. Aquest ascensor a de cobrir la drecera que existia des
del pont fins l’antiga Riera de Vallcarca.
Adequar zones esportives lliures per a nens i joves no associats
en entitats (cistella de basquet)
Redistribuir els bancs de la plaça Grau Miró, diferenciant les
papereres arran de carrer.
.- Trobar un espai per poder resguardar els còmics (del Coll) que
no han pogut ser instal·lats en cap dels museus. Protegir part
d’aquesta historia recent de la industria del còmic a Catalunya.
Magnificar el Pont de Vallcarca, que es vegi des de baix i dalt
com a monument històric de la vida del Coll i Vallcarca.
.- Dotar de banys públics al parc de la Creueta del Coll.
.- Creació de Casal d’Avis pel barri del Coll, dotat de serveis
adients.
Compromís de l’Ajuntament de Barcelona, perquè aporti el 75% de
protecció amb la pòlissa pública de la ciutat i després,
subvencionar la pòlissa de RC de les entitats, com a complement.
Les festes majors és una competència municipal.
Potenciar i diferenciar les normatives urbanístiques municipals
per els barris de muntanya de forta orografia.
Adequar i reconstruir l’espai del pessebre nadalenc creat pel
senyor Pinyol al parc de la Creueta del Coll.
Urbanitzar carrer Clotés entre Plaça de Flandes i carrer del Beat
Almató amb criteris de mobilitat i accesibilitat per a tothom.
Molts dels carrers del Parc de Montjuïc tenen voreres
impracticables (molt petites, amb fanals, en mal estat...). També
molts dels camins tenen mal manteniment.

Millorar els recorreguts a peu de Montjuïc, buscant també camins
més naturalitzats i amb menys asfalt.
“Anella verda” illa eficient, pèrgola verda sobre les cobertes
dels edificis amb plantes trepadores, integrant també les
infraestructures de captació solar, mini-eòlica,
telecomunicacions, i xarxes comunitàries de distribució i
aprofitament dels excedents. Aquesta estructura es modular i es
munta en cada edifici quedant connectades en una xarxa única, que
lògicament s’haurà d’adaptar a les característiques dels
edificis.

Cobertes verdes a la zona dels patis interiors d’illa. Normalment
les cobertes dels patis interiors d’illa son espais residuals,
que no tenen cap ús. Es proposa crear cobertes verdes que puguin
ser accessibles en els casos possibles, aprofitables també com a
hort urbà o altres usos esportiu-lúdics, al menys una part, amb
alguns bancs i espais d’interrelació, permetent també una millora
de la cohesió social.

L’accés per als veïns a aquests espais es fa normalment a través
de la via pública o les zones comunitàries, cercant el lloc mes
adient, tenint en compte que s’ha de aconseguir un passadís de 1
a 2 metres d’amplada aproximadament.

Es millora el paisatge des de les façanes interiors dels patis
d’illa, i s’augmenta la superfície verda de la ciutat de manera
significativa, reduint també l’efecte illa de calor. Des del cel,
una vegada implementada la proposta, es millora la vista de la
ciutat: illes verdes, i anelles verdes sobre les cobertes dels
edificis.
Una font important de males olors a la ciutat prové de la xarxa
d’aigües residuals. Aquesta xarxa queda connectada amb els
carrers mitjançant els embornals que recullen les aigües
pluvials, i que normalment no disposen de sifó o tancament
hidràulic, provocant que les olors emanin cap a l’exterior.

Es proposa la col·locació d’embornals sifònics, tot i que aquesta
mesura queda anul·lada quan s’evapora l’aigua del sifó. Una altra
solució seria la ventilació i tractament de l’aire de la xarxa
d’aigües residuals, mitjançant un sistema d’aspiració i extracció
del aire de la xarxa, una vegada tractat i eliminats els olors
desagradables.
Millorar entorn escolar Vedruna Immaculada

L'escola Vedruna Immaculada es troba emplaçada al carrer 2 de
maig, amb una porta al xamfrà del carrer Mallorca i la porta
d'infantil ubicada al mig de l'illa.

Proposem:

1.- Eliminar la zona de càrrega i descàrrega del xamfrà Mallorca/
Dos de Maig per tal d'ampliar-lo, facilitant la sortida i entrada
a l'escola i millorant la zona de pas per a tots els vianants,
com ja s'ha fet a d'altres escoles del barri. Aquesta proposta
està recollida a la BCN-PROP-2016-03-7167 del 2016

2.- Eliminar les places d'aparcament del carrer 2 de maig entre
Mallorca i València per tal d'ampliar la vorera. Ubicant petits
elements de joc infantil.

3.- Pintar a la vorera senyals de prohibit bicicletes/patinets
per tal d'evitar accidents

4.- Replantejar el semàfor del xamfrà en Mallorca per tal de
millorar la seguretat del pas

Amb aquestes mesures volem crear un espai de jocs pels nens i
recuperar espai per la ciutadania alhora de millorar la seguretat
dels infants.

Perquè tots els infants tenen dret a disposar d'un entorn segur.
'- Descripció breu: Millora infraestructures interiors -
Descripció ampliada: Tenim dificultats realització activitats,
convivència veïnal, accessibilitat i manteniment

Casal Joves

-Construcció tanca separació amb porta accés a hort

-Insonorització sala actes i instal·lació 2a porta emergència,
sistema aire condicionat independent per buc d’assaig i estudi

-Canvi portes d'entrada i instal·lació elèctrica barra

-A espai artístic posar extractor, pica gran amb superfície
lateral i sala de pols

-Canvi parets corredisses 1a planta

-Ampliar rocòdrom i afegir ventilació

-Estudi de conversió lavabo en dutxa

Centre Cívic

–Canvi finestres i porticons tot edifici

–Tractament antihumitat a part baixa façana

-Pintar edifici per dins

-Fer grans portes accés a 5 sales

-Canvi il·luminació i insonorització espai exterior sala actes i
bar. Canvi caixa connexions. Reconvertir lavabo en camerino amb
dutxa i sortida sala actes, més espai magatzem exterior.
Més il·luminació hall

-Sortida fums cuina

-Canvi sortida tòxics a sala plàstiques

-Escatar i envernissar terra

-Canvi disseny exterior

–Canvi porta corredissa exterior

- Barri:Guinardó - Cost aproximat orientatiu: 1,488.500 €

- Perspectiva de gènere. S’incorpora a activitat cultural,
projectes, espais físic i participació. - Impacte esperat.
Millorar promoció cultural, convivència veïnal i accés a
iniciatives. - Agents implicats en el plantejament i execució:
Model Barri Guinardó, Consell Centre Cívic Guinardó, Assemblea
Casal Joves Girapells i Consell Joventut Horta-Guinardó
PIPIPOPOCAN EN MINI-ILLES DE CARRER (DISENY ESQUEMATIC)

Context: La multiplicació de gossos i excrements pels carrers
s’ha tornat un problema pels vianants i la convivència.

La ciutat ha de actuar en aquest sentit per garantir una millor
convivència entre els usuaris del espais públic.

Proposta i objectiu: Proposo un mobiliari simple (espai/illes
pipicacacan), especialment dissenyats on els gossos puguin fer
els seus excrements, disposats amb relativa freqüència en
carrers, places i parcs de la ciutat. L’objectiu es intentar
limitar els excrements i el pixum al mobiliari, als carrers i els
espais públics en general.

La proposta per ser viable s’ha d’incloure en el sistema existent
de neteja de Barcelona amb un nova funció que pot ser molt
limitada ja que no requereix neteja diària.

Aquesta idea que caldria desenvolupar mes amb un estudi
d’enginyers especialitzats, amb la meva participació.

Descripció:

Base: Es tracta d’una base de formigó prefabricat amb models
diferents per adaptar se als emplaçaments: les voreres, entre
places de cotxes, racons a parcs o places...

Contenidor : A dins de la base de formigó, hi ha un contenidor de
acer galvanitzat amovible (el mateix per tots els models). El
fons d’aquest contenidor s’obre per buidar el seu contingut (com
els contenidors de residus i reciclatge habituals de Barcelona).
El contenidor es porta a neteja freqüentment per a desinfecció.

Contingut : El contenidor conte sorra que es pot filtrar gracies
a un sistema de neteja superficial: lamina perforada (tamís) gira
a dins de la sorra, s’acciona manualment amb mànec alt fixat a la
columna /tub central ; aquesta lamina perforada filtrarà la sorra
per concentrar en una part els excrements i deixar net l’altre.
Els excrements concentrats es poden treure amb una pala fins a
saturació i canvi de la sorra. La sorra bruta hauria de ser
netejada i reciclada ; en funció de l’ús.

Columna/tub central del contenidor: Al centre hi ha un pilar/tub
que té varies funcions: per poder elevar tot el contenidor
metàl·lic (amb ganxo/anella), per que els gossos puguin orinar a
sobre, i de suport del mànec per fer girar la lamina (tamís)
filtradora.

Virginie Manuel : Arquitecte de formació, he treballat molt sobre
la ciutat i els seus canvis. Ara treballo amb una associació que
des de 2011 proposa una educació alternativa sobre convivència, a
partir de la ciutat, la seva historia i la societat.
Millorar les infraestructures del locals municipals cedits a
entitats socioculturals sense ànim de lucre, amb una llarga
trajectòria associativa i de forta vinculació i participació
territorial al barri de Sant Martí de Provençals. Són entitats
que realitzen moltes de les seves activitats i projectes als
mateixos locals, però que també participen activament en promoure
i enfortir l'activitat sociocultural al barri, establint
col·laboracions entre elles i amb la ciutadania. El seu paper com
agent de socialització, de promoció cultural i de vincle amb la
ciutadania del territori és molt important, per això cal que
aquestes entitats, sense ànim de lucre, comptin amb unes
infraestructures adequades per poder continuar amb la seva tasca
tant fonamental en barris com Sant Martí de Provençals, però
també en altres barris on tenen una clara influència com la
Verneda i la Pau. Són entitats que contribueixen a l'enfortiment
del teixit associatiu del territori.
Trobar un espai adequat al barri de la Verneda i la Pau o Sant
Martí de Provençals on es pugui habilitar un espai insonoritzat
on les diverses colles i grups de percussió existent al teixit
associatiu, puguin accedir-hi per a fer assajos. Actualment a la
zona hi ha un gran nombre colles de percussió que detecten la
manca d’un espai on poder trobar-se sense crear molèsties. Són
grups que participen activament del teixit associatiu del barri
i, a més, participen en l’activitat sociocultural del barri.
El carrer Aragó és una autopista urbana sense un bon servei de
transport públic i sense carril bici. Es podria estudiar de fer
una línia de tramvia al llarg del carrer Aragó i, on el carrer es
fa més estret, cap a l'Avinguda de Roma que unís la zona de
Meridiana/Glòries/Sant Martí (Trambesòs) amb l'Estació de Sants
per després enllaçar amb les línies de tramvia de l'avinguda
Diagonal passat Francesc Macià per carrer Numància (Trambaix),
sense deixar de fer la unió natural per la Diagonal. A més es
proposa construir un carril bici al llarg del carrer Aragó
d'extrem a extrem i un altre a l'avinguda de Roma, tenint en
compte la possibilitat de pacificar-la.
'- Descripción breve: En calle Schönberg entre c/Sostre y c/Verdi
hay una media pared blanca que delimita un espacio privado sin
uso ni mantenimiento y en pésimas condiciones. Hace años que los
vecino pedimos que este espacio sea de uso publico, un par de
bancos en zona verde para la gente mayor y un pipican. -
Descripción ampliada: Las meadas y excrementos de perros dejan el
aire irrespirable, sobretodo en verano, para no hablar de las
expresiones en las caras de los turistas al pasar ... en este
trozo de calle confluyen los perros de Sostre y Verdi dirección
Parque , se supone.. muchos descargan antes de llegar. Para tener
idea podeis mirar en Streetview de Googlemaps y ver la condición
de la calle y la pared en cuestión. Dejo foto mas abajo. -
Barrio: La Salut - Coste aproximado orientativo: -  ¿Cuál es el
impacto esperado del proyecto? Mejoría de la salud publica y de
la relación entre vecinos - ¿Qué agente serán necesarios implicar
en el planteamiento y ejecución del proyecto? Ayuntamiento y
propietarios terreno

NB: esta propuesta ya se envió para el plan inversiones
municipales y me comunicaron que tenia que presentarla aquí.

* Dereho a la ciudad 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PressupostosParticipatius/f/3768/proposals?filter%5Bcategory_id%5D%5B%5D=723 )
Estudi de la possible implantació d'un tramvia que uneixi les
línies actuals (a part de la unió per la Diagonal) per la zona
litoral fins a Drassanes, pugi per Av. Paral·lel, Rda St Pau i
Urgell fins a Francesc Macià.

El litoral de St Martí i de Ciutat Vella és una zona poc
connectada a nivell ferroviari i actualment a la zona de St Martí
només hi ha servei de bus (menys eficient i més lent), la idea de
implantar un tramvia pel litoral ja va ser plantejada
anteriorment però mai es va executar. L'objectiu seria el
finançament d'un estudi per a la possible implantació d'un servei
de tramvia que unís, de manera complementària a la unió natural
per l'Av Diagonal, les xarxes des del Fòrum (Trambesòs), passant
per la zona litoral i enllaçant amb les estacions de metro i
tramvia Ciutadella/Vila Olímpica, metro de Barceloneta (tren
Estació de França) i Drassanes i d'allà que es dirigís per Av.
Paral·lel, Rda. St. Pau i Urgell fins a enllaçar amb el Trambaix
a Francesc Macià. A més, això permetria establir una connexió
vertical a l'Eixample amb les línies de metro que el travessen
horitzontalment, tenint en compte que la zona central de
l'Eixample Esquerre no està ben coberta pel metro.
Reurbanitzar el carrer Portell, entre carrer de Ceuta i Camí Can
Mora, eliminant totes les barreres pels vianants, prioritzant la
mobilitat de persones en general i de les que tenen dificultats
en particular, fent voreres transitables i equilibrant l’espai
entre vianants i estacionament de vehicles.

En una zona amb 6 (sis) col.legis propers, el carrer Portell és
part dels camins escolars del barri i zona especial de passejada
per a gent gran, ja que es l’únic carrer pla del barri amb poca
circulació de vehícles, és l’accès a la part alta del Park Güell,
l’escola bressol El Gat Negre, el poliestortiu del col.legi
Virolai i la ressidència per a gent gran de Can Mora, així com el
veïnat resident a la zona. cal generar unes condicions de
mobilitat segura per les persones i especialment pels infants.
Reurbanitzar el carrer Torrent del Remei, en la seva totalitat, i
el carrer de La Farigola, entre el carrer Mora d’Ebre i el carrer
Sant Eudald.

En una zona amb 6 (sis) col.legis propers, el carrer Torrent del
Remei és part bàsica dels camins escolars del barri i cal generar
unes condicions de mobilitat segura per les persones i
especialment pels infants. Aquest carrer s’ha quedat sense cap
vorera practicable, entre el carrer Pau Ferran i el carrer Riu de
la Plata, derivat de una orografia difícil i de un disseny
urbanístic derivat del PGM de 1976 i no actualitzat.

El carrer de La Farigola, entre el carrer Mora d’Ebre i el carrer
Sant Eudald enllaça el col.legi Montseny i l’escola La Farigola
amb un transit de escolars i familiars molt notable, donat que la
única vorera que hi ha en aquest tram, es apta només per un
carret o cotxet de un sol infant i no es viable per cotxets de
dos infants, o que dues persones transitin en direcció oposada.
Reurbanitzar el carrer Tirso, en la seva totalitat, eliminant
totes les barreres pels vianants, prioritzant la mobilitat de
persones en general i de les que tenen dificultats en particular,
fent voreres transitables i equilibrant l’espai entre vianants i
estacionament de vehicles.

En una zona amb 6 (sis) col.legis propers, el carrer Tirso és
part dels camins escolars del barri i cal generar unes condicions
de mobilitat segura per les persones i especialment pels infants.
Amb aquesta actuació esperem millorar clarament els camins
escolars del barri.
Aquest coll d’ampolla és l’única porta d’entrada i sortida del
barri del Coll en la part alta del barri, pels vianants amb
cotxets, carrets o a peu; també és l’única porta pel transport
públic i privat, un autèntic embús per a persones i vehicles,
creant una zona molt insegura pels vianants. Proposem executar
els projectes Urbanístics Tres Turons/Ex Portell (14a Coll) en el
seu tram entre el carrer Santuaris i la plaça Grau Miró,
contemplant la museificació de les terres triàsiques pressents en
aquest indret com a patrimoni històric i cultural de la ciutat de
Barcelona. Just en aquest indret s’ubica l’escola Mare de Deu del
Coll i es genera una perillosa situació d’inseguretat en els
horaris d’entrada i sortida del col·legi.
Donat l'envelliment i la degradació de les àrees infantils al
barri del Coll, proposem renovar les àrees de jocs infantils al
Parc de la Creueta del Coll i a Plaça Laguna Lanau, adequant-les
a les necessitats dels infants que les utilitzen actualment,
millorant-ne la seguretat de les instal·lacions.
Proposem un control perimetral del territori amb reconeixement de
matrícules, per reduir aquesta circulació.

En les rodalies del barri del Coll en el seu límit amb el Park
Güell s’ubiquen 6 col·legis, una residencia de gent gran i
diferents accessos al parc i històricament ha estat utilitzat com
drecera per connectar el carrer Santuaris i la Carretera del
Carmel amb la plaça Lesseps, molts vehicles travessen el barri
per estalviar recorreguts per les vies bàsiques de circulació,
tant de baixada des de Santuaris a Lesseps com de pujada de
Lesseps a Santuaris, això crea un conflicte de seguretat vial
pels infants i familiars en el seu desplaçament a les escoles.
Dins el marc del 22@ i per impulsar la transformació del 22@ nord
(entre Diagonal i Gran Via) es proposa la creació d’un centre
d’innovació digital amb servei per als veïns/es i a les empreses
del sector del digital, media, videojocs (entre d’altres). Es
podria aprofitar per garantir la preservació de patrimoni
industrial del Poblenou utilitzant una part del recinte
industrial de Ca l’Illa o altres ubicacions properes.

Aquest equipament podria disposar de:

* Oficina tècnica al servei de les empreses i de l’ocupació
laboral del sector digital.
* Espai de formació (aules i equipament específic per poder
realitzar cursos i tallers relacionats amb el món digital).
Podrien estar en relació amb instituts de Formació professional
de la zona com el INS Rambla Prim.
* Espai d’estudi i recerca. Un lloc on poder utilitzar les
últimes eines digitals i tecnològiques disponibles. Un lloc on
poder estudiar amb les eines digitals. Obert a la ciutadania per
reduir l’escletxa digitals de barris com el Besòs i Maresme. Una
mena de biblioteca del segle XXI.
* -Espai de creació. Un lloc on poder crear i fer realitat petits
projectes amb la tecnologia 3d, realitat virtual i altres eines.
Cal que tots els infants i adolescents aprenguin i normalitzin la
diversitat, per tant seria convenient que hi haguessin xerrades
LGTBI a totes les escoles i instituts de Barcelona.

Són edats difícils i hi ha persones que pateixen pel seu entorn
familiar i escolar o simplement no saben que allò que potser
senten és ben normal. Caldria veure si encara avui en dia hi ha
centres que no posen esforços per acompanyar a l’alumnat en temes
LGBTI. Les escoles religioses podrien ser un dels casos i és
important dotar a tots els nens les mateixes oportunitats i
coneixement.
Cal donar protecció a la trama urbana històrica i els passatges
(entre Pere Iv, Passatge Foret, carrer Bolivia, Auger, Jubany i
Marroc). Cal permetre i promoure la construcció i rehabilitació
de les cases (durant molt de temps les parcel·les han estat
afectades per plans urbanístics que preveien grans edificacions).

En clau de patrimoni local i ecològic es pot repensar el futur de
les parcel·les sense edificar que donen al carrer Maresme. S’hi
podria construir habitatge social o dotacional amb espai públic i
horts urbans fins la seva construcció. Proposta sensible amb el
teixit urbà existent d’edificacions de poca altura i de gra
fragmentat.
Al carrer Entença, entre Gran Via i Av Tarradelles, hi ha tres
escoles públiques (Joan Miró, Entença i Xirinacs), tres llars
d’infants (Àgora, Begonya i Xiulet) i molt a prop l’IES Ernest
Lluch. En total són més de 1.000 infants i 600 joves que conviuen
amb la contaminació atmosfèrica i acústica del carrer Entença,
una via bàsica que disposa de 3 carrils de cotxes i un de
bus/taxi.

Per reduir els nivells de contaminació atmosfèrica i acústica,
que està demostrat que perjudica el desenvolupament físic i
cognitiu, proposem substituir un carril de vehicles per un carril
bici. Aquest canvi servirà per promoure la cultura de la
bicicleta als infants que podran accedir als centres amb
seguretat, millorarà la connectivitat actual dels carrils bici i
eliminarà carrils de doble sentit.

En els trams on hi ha les escoles, s’haurà d’ampliar també la
vorera i instal·lar nou mobiliari urbà i verd.

Finalment, volem peatonalitzar els xamfrans del creuaments
d’Entença per millorar la seguretat dels infants que hi
transiten, reduint la velocitat de gir dels cotxes i permetent la
circulació dels vianants en línia recta.
Intervenció més activa per part de l’ajuntament per tal de
rehabilitar edificis d’habitatge en entorns d’alta complexitat.

Per millorar el parc d’habitatge de la ciutat cal promoure més la
rehabilitació amb motius d’eficiència energètica i de condicions
d’habitabilitat. És especialment preocupant el gran nombre
d’habitatges que no disposen d’ascensor, que no tenen un mínim
confort tèrmic, i que tenen una pèssima il·luminació i ventilació
a través de patis de llum ridículs.
Les obres efectuades al llarg d’aquestes dues darreres dècades a
La Sagrera estan destapant restes arqueològiques de gran valor
que cal conservar. Cal fer una aposta decidida de preservació i
divulgació de les restes trobades del Rec Comtal i de les
diferent patrimoni històric.

Per això, dins l'espai participatiu de l'Ajuntament de Barcelona
Decidim.Barcelona, la Federació de la Torre de La Sagrera,
entitat de segon grau, que agrupem set entitats vinculades al
territori (Associació de Veïns i Veïnes de La Sagrera; Drac,
Diables i Gegants de La Sagrera; Agrupament Escolta i Guia Pau
Casals, Associació Juvenil La Sagrera Alternativa, Associació
Recreativa Cultural Juguem, Esquenes Platejades i Andròmines) a
través de la Comissió comunitària d’Història i Patrimoni que
compta amb la col·laboració del Centre de Documentació de La
Sagrera, la Fundació Xavier Basiana Vers, i veïnat del territori
reclamem:

* La conservació del Rec Comtal en l’entorn de la cruïlla que
intersecciona el carrer Gran de La Sagrera amb el carrer Ciutat
d’Elx.
* La preservació a cel obert de tres trams del Rec: carrer Gran
de La Sagrera amb Garcilaso vorera llevant, carrer Ciutat d’Elx,
32 a l’alçada de la torre d’aigua i al carrer de Ciutat d’Elx
12-16.
* La recuperació i contextualització escrita de la Font de Can
Gaig al nou pla urbanístic de la zona.
* La incorporació de la informació històrica de la torre de
l’aigua al mateix emplaçament.
* La integració de suports materials a tots els emplaçaments que
permetin una correcta interpretació del patrimoni trobat per tal
de fer-lo accessible i difondre els seus valors històrics i
culturals a la ciutadania.
* La conservació i estudi dels diferents elements patrimonials
per una posterior museïtzació a La Sagrera.

Federació de la Torre de La Sagrera

19 de maig del 2020

La Sagrera, Barcelona
L’Aula Ambiental Sagrada Família ha recorregut un llarg camí per
ambientalitzar les festes majors de tots els barris del Districte
Eixample, però encara queda molta feina per fer i cal donar un
pas endavant. S’està fomentant la creació d’una comissió
d’ecologia i consum responsable dins la Coordinadora de Sagrada
Família que desenvolupi accions i suport per a incloure criteris
de consum responsable, economia social i solidària i prevenció de
residus a tots els actes de les festes majors. Tal i com el
feminisme s’ha convertit en un eix imprescindible en el
desenvolupament d’activitats participatives i lúdiques, s’hi ha
de començar a integrar també la realitat ambiental.

Així, amb aquests Punts Eco es podria crear conscienciació entre
la ciutadania que participa a les festes majors i entre les
entitats que desenvolupen les activitats; donar suport en les
ambientalitzacions de les festes majors; donar a conèixer eines a
la ciutadania i a les entitats per aplicar-les, visibilitzar
l’esforç de les entitats, equipaments i Ajuntament per a paliar
la situació d’emergència climàtica en clau de residus, consum
responsable i participació.
Des de Ruderal, Associació per la promoció d'Habitatge Cooperatiu
en cessió d'ús a Vallcarca, sol·licitem el llançament ja del
concurs per a la cessió de sòl públic per a la construcció de
Cooperatives d'Habitatge al barri de Vallcarca.

Fa massa anys que Vallcarca està plena de solars i totalment
abandonada per l'administració i els propietaris, i la
Cooperativa d'Habitatge Ruderal està preparada per a iniciar la
reconstrucció del barri, construint un edifici per allotjar
diferents persones disposades a participar de la
vida vallcarquina.

Tal com mostra el resultat de les Jornades Participatives del
2014 i les Jornades Participatives del 2017 a l'Àmbit entre el
Viaducte, Av Vallcarca i c. Farigola; la construcció d'habitatge
assequible al barri és una de les necessitats fonamentals, i és
una voluntat compartida que aquesta sigui en format de
cooperatives d'habitatge en cessió d'ús. És després de les
Jornades del 2014 que es forma aquesta Associació que pretén que
diversos solars de Vallcarca siguin destinats a tal ús.

Donat que l'ajuntament tardarà molts anys a realitzar els
edificis HPO que estan previstos, sol·licitem que surti ja el
concurs de diversos solars per tal d'activar la re-població del
barri i tornar-lo a activar de vida.
Tots hem observat durant aquest període de confinament per la
pandèmia els canvis en la ciutat. Al reduir-se la mobilitat, s’ha
reduït la contaminació de tot tipus, d’emissions de gasos,
partícules i sorolls, amb una atmosfera mes neta i fent l’aire
mes respirable i l’ambient mes confortable.

Els efectes de la contaminació de les ciutats provoca molèsties i
perjudicis en la salut de les persones. Afectant en major mesura
a les persones mes vulnerables, als nens i nenes, a les persones
grans, i a persones amb problemes de salut.

Per aconseguir una ciutat menys contaminant, hem d’actuar; perquè
cal tenir present que quan es recuperi la normalitat i tota
l’activitat en la ciutat, els nivells de contaminació tornaran a
estar per sobre dels límits que recomana la OMS.

Fins que la transició cap a una mobilitat lliure de carboni sigui
una realitat, evitant les fonts d’energia no renovable i
contaminant; podem anar fent passes per tal de facilitar aquesta
transició inevitable:

1. Reduir i limitar la mobilitat dels vehicles contaminants.

2. Associar l’impost sobre els vehicles al nivell de contaminació
que generen, tenint en compte el nivell de les emissions de gasos
per la combustió, de les partícules dels frens i del soroll pel
funcionament. Qui mes contamina mes paga.

3. Augmentar les vies per la mobilitat de les bicicletes i dels
vehicles de mobilitat personal no contaminants VMP.

Barcelona te una gran superfície d’espai per la mobilitat, per
tant es desitjable repartir-lo correctament. Per exemple,
considerant la trama de l’Eixample, cada dos carrers en sentit
longitudinal i cada dos carrers en sentit transversal, hi haurà
un carrer per bicicletes i VMP.

D’aquesta manera també garantim una mobilitat mes segura,
separant els vehicles a motor de la resta. Evitant interferències
i contraposicions entre dues formes de mobilitat tan diferents. I
al mateix temps deixem les vies menys contaminades per l’ús de
les persones que van en bicicleta o passejant, que estan fent un
esforç físic i necessiten un aire mes respirable.

Per fer viable un carrer nomes per bicicletes i VMP, hem de
considerar que un carrer d’amplada normal té 4 carrils, i tindrà
els dos centrals exclusius per la mobilitat d’aquest vehicles, i
els altres dos que es situen al costat de les voreres queden
lliures només per serveis i per l’accés dels vehicles als espais
d’aparcament interior dels edificis. Per tant eliminant la zona
d’aparcament sobre la via publica, i millorant al mateix temps el
paisatge urbà. Inclús en molts casos aquests carrils es poden
eliminar i integrar-los ampliant les voreres per als vianants, i
per l’ús de les persones. Per tant, posant per davant les
persones als vehicles.
El c. Montserrat de Casanoves es una via important del barri ja
que hi circula la línia d’autobús V23 que connecta amb la resta
de la ciutat- A més l’existència de l’Escola Font d’en Fargues,
amb un camí escolar fa que l’AVV consideri que, al menys el tram
entre Garriga i Roca i Psg de la Font d’en Fargas, per la seva
perillositat, cal fer una reforma per solucionar el problema de
les voreres malmeses i perquè no hi ha embornals.

Cal donar màxima prioritat aquesta actuació. El c. Montserrat de
Casanovas limita en part amb el Parc dels Tres Turons. Aquest
carrer té dos greus problemes. Primer té un problema
d’accessibilitat les voreres són estretes i fins i tot hi ha una
part que no hi ha. Per altra banda, quan hi ha un episodi de
pluja intensa el carrer s’inunda i totes les voreres queden
cobertes de sorra i terra del bosc.

Des del c. d’Aguilar al c Picó i Campamar no hi ha embornals. S’
ha d’arreglar tot el carrer deixant les voreres més altes que la
calçada però amb màxima prioritat des del carrer d’Aguilar fins
al Passeig Font d’en Fargues, reparant la sortida de la muntanya
des d’on cau la sorra
Solucionar els problemes d’accessibilitat dels carrers Alt de
Pedrell i d’Aguilar La proximitat d’una escola a aquests trams
inaccessibles, fa que considerem aquesta actuació de màxima
prioritat.

L’eliminació de les places d’aparcament presenta un altre
problema del barri: la mancança d’aparcament a la zona, per això
la creació d’una zona d’aparcament per residents és molt
necessària

Els veïns dels carrers Alt de Pedrell i Aguilar no podem caminar
per la vorera. L’Ajuntament ha fet una petita actuació al c. Alt
de Pedrell consistent en situar els pals dels fanals fora de
l’estreta vorera, sobre la línia d’aparcament, però insuficient

A més, no s’han enretirat els pals de la llum de formigó que són
els que més molesten. Entenem que és una solució temporal ja que
no resol en cap cas els problemes d’accessibilitat del c. Alt de
Pedrell. Les voreres del c. d’Aguilar encara són més estretes.
Fins i tot hi ha una zona on la vorera és de formigó sense
urbanitzar. Aprofitant aquesta actuació, fer pacificació del
trànsit en la zona des de St Marti de Porres fins Camil Oliveras.
El carrer Llobet i Vall Llosera és una via directa de comunicació
entre la part alta del barri i la plaça Catalana. Aquest carrer
té un fort pendent. Actualment per tal de salvar aquest pendent
hi ha unes escales. Aquestes escales són molt millorables ja que
els graons són de diferents mides i els trams, entre ells,
irregular. En aquest espai s’ha arreglat la il.luminació i una
mica la seguretat posan’t-hi una barana però el pendent que ha de
salvar les escales no es pot resoldre si no és amb un ascensor
inclinat.

Aquesta actuació facilitaria la comunicació Font d'en
Fargues-Guinardó.
Arranjament de les escales de la Cooperativa de veïns del barri
de la Font d'en Fargues.
1.- Realització del Projecte e inici de les obres de les vivendes
de reallotjament de manera immediata en els sòls de titularitat
pública.

2.- Redacció de l’avantprojecte del parc dels Tres Turons, que
hauria d’estar aprovat ja.

3.- Iniciar les obres en torn a la mobilitat entre barris.

4.- Definició dels projectes d’equipaments més urgents i la
redacció dels projectes.

L’AVVFF exigeix que en aquests 4 anys s’avanci en l’aplicació de
l’acord de 2011.

El pla també preveia unes etapes de desenvolupament i en 16 anys
(4 quadriennis) s’havia de completar la transformació a través de
la inversió pública. La MPGM determina com mandat imperatiu
després de la seva aprovació, el gener de 2011, la redacció de
l’avantprojecte del Parc dels Tres Turons.

També, i seguint el dibuix projectat per l’estudi d’arquitectura
BAAS, per l'accés al Parc pel c. Garriga i Roca volem:

-Millorar l’accés peatonal del parc.

-Creació d’una zona ajardinada

-Creació d’una vorera a la banda del bosc i ampliació d’una zona
d’estada amb un banc corregut adossat al mur.

-Una font pública.

-Parc infantil

-Creació d’un espai i pipi-can per gossos grans i un altra per
petits.
Atés que en el barri no hi ha cap altra plaça. Demanem que
s’amplii aquesta plaça, treient les places d’aparcament i movent
la zona ajardinada a la zona d’ampliació. També s’hauria de posar
una font pública molt útil per les activitats del barri i ús en
generals.
Una vegada confirmada la compra per part de l'Ajuntament del
solars de la Font d'en Fargues reclamem l'arranjament de la plaça
de la Font segons el pre-projecte realitzat.
Reclamem la creació d'un hort urbà al nostre barri en solars de
l'Ajuntament.
'-Redifinició del Bus de Barri, tenint en compte el recorregut del
nou V23, per completar l’accés a diferents serveis del nostre
barri: CAP Horta i CAP del Carmel, Llar d’infants “Els Tres
Turons”, i part alta del barri, via ràpida als “Quinze” i metros
i busos .

- Modificar una mica el recorregut del V23, per fer que la
correspondència amb el metro Guinardó-Hospital de St Pau, sigui
més curta.
Establiment de l'Area Verda al barri per evitar aparcaments
llargs de vehicles de veïns d'altres barris i proporcionar
aparcament fàcil per les veïnes del barri.
És imprescindible com a societat que ens organitzem, que creem,
tant espais de lluita comunitària com també espais d’oci. És
necessari un local per a la cultura popular que permeti ser un
lloc de trobada veïnal, un punt neuràlgic d'oci, de coneixença
entre les veïnes i que ajudi a les entitats a consolidar-se com a
referents socials al barri.

L’Esquerra de l’Eixample és un barri molt viu i amb molta
població que durant els últims anys ha vist com les xarxes
veïnals i les associacions del barri s’enfortien i creixien tot
creant un barri fort. Gràcies a la incansable feina de
l’Associació de Veïns i Veïnes i del Casal de Joves Queix que han
mantingut durant molts anys el barri ple de vida han sorgit
moltes altres propostes associatives al barri.

La cultura popular es considera un facilitador d’un tipus de
lleure no consumista; unes entitats obertes i inclusives que
desenvolupen unes activitats que generen espais de cohesió
social, convivència, comunicació plural i intergeneracional.
Aquest model associatiu és exemple de participació transversal,
transparència, democràcia i civisme. Fomenta i posa de manifest
valors humans que haurien de ser fonamentals per a la nostra
societat: Compromís, solidaritat, treball en equip, esperit de
superació, entre d’altres; tots aquest valors tenen un alt
contingut pedagògic i especialment per als infants que participen
de les associacions.

Els castellers de l’Esquerra de l’Eixample mouen una gran massa
social i necessiten les condicions de seguretat adients per a
continuar creixent; els geganters donen vida al barri fent
cercaviles conjuntament amb les diferents escoles del barri tot
aplegant infants de totes les edats del barri, els diables
procuren que veïns i veïnes gaudeixin i participin de la cultura
barcelonina i dinamitzen les festes del barri i la ciutat,
ballets de Catalunya es dediquen a la recuperació i difusió de
les danses tradicionals i populars catalanes, música i altres
tradicions.

Les associacions de cultura popular necessiten i demanen un local
on poder desenvolupar les seves activitats: es necessiten locals
d’assajos per les diferents activitats; i també per als grups de
músics que acompanyen aquestes activitats. També es necessiten
espais per a fer reunions; per a fer trobades socials i per
emmagatzemar tot el material. Dotar a l’associacionisme de les
eines necessàries per a desenvolupar la seva feina crea una xarxa
social forta, i de comunitat veïnal.
Poc a poc al Barri de Sant Genís dels Agudells s'ha anat
consolidant l'activitat juvenil, una activitat molt necessària en
un dels barris més envellits de la ciutat per atraure al jovent i
que aquest no marxi a viure a altres barris.

La vida cultural, associativa i d'oci alternatiu, saludable i
integrador és molt necessària per crear vincles de barris i s'ha
realitzat un esforç per dinamitzar-ho els darrers anys. S'han
consolidat moltes associacions i s'han creat de noves que fan una
tasca contínua d'activitats, formacions i dinamització recolzades
per les tècniques i els tècnics de la Casa Groga.

Cal continuar amb a aquesta tasca per assegurar una continuïtat
de les activitats i per això és necessari consolidar recursos que
es destinin al projecte jove 
( https://ajuntament.barcelona.cat/ccivics/casagroga/p/26431/sala-jove- )
. La partida pressupostària que va revifar tota la feina que
s'ha fet els últims anys provenia del Pla de Barris 
( https://pladebarris.barcelona/es/planes-de-barrio/sant-genis-dels-agudells-i-la-teixonera/concrecion-del-plan/apoyo-a-las-nuevas-asociaciones-de-jovenes-jovenes-de-sant-genis-dels-agudells-y-las-periferikas )
 que ja s'ha acabat. Gràcies al Pla de Barris i a la tasca de
molta gent un munt de projectes musicals, culturals, d'oci
alternatiu ( https://www.instagram.com/miyakoodoribcn/?hl=es ),
tallers, gastronòmiques, s'han realitzat els últims anys.

Proposem doncs, que es continuï donant un suport tècnic, però
també econòmic, als i les joves del barri de Sant Genís dels
Agudells i que aquests recursos no estiguin vinculats a plans de
caràcter temporal sinó que es consolidin de manera fixa dins dels
pressupostos del Districte d'Horta-Guinardò.
Demanem Ampliacio vorera Carrer de Maurici Vilomara i Penyal.

Sempre es un problema per la gent amb cotxets per accedir a les
escoles desde Bove.

Aquesta ampliació deberia juntar-se amb la nova actuació a la
plaça font d en fargas per facilitar el transit de families amb
nens, amb cotxets, silla de rodes, patinets i bicicletes

Les escoles Font d en Fargas, Tres turons i Pit Roig son de
dificil acces per les families provenent del Carmel i Doctor
Bové.