darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Descripció:
Desenvolupar una app que ofereixi recompenses als actes de consum
responsable i de recollida selectiva amb un sistema de punts.
Premiar el consum de productes i serveis de proximitat i l’ús
dels punts verds amb bonificacions a les factures i impostos
municipals i amb descomptes en activitats culturals i d’oci o en
comerços. L’aplicació ha d’incloure un recompte de punts
acumulats, un mapa amb els comerços adherits i informació sobre
els productes que es venen i serveis que s’ofereixen, entre
altres dades rellevants. Disminuir la bretxa digital a través
d’una targeta física que acompanyi l’aplicació (la
T-Sostenibilitat, per exemple).

Justificació:
El consum responsable acostuma a ser més car i només arriba a
col·lectius amb alt poder adquisitiu o molt conscienciats. Amb
aquesta mesura es dona suport al comerç de proximitat, es
contribueix a la reducció de residus i es genera consciència
social. Aquesta proposta incentiva les bones pràctiques de la
ciutadania per millorar en el procés del reciclatge. També
sensibilitza sobre la necessitat d’un reciclatge correcte.

Accions:

* Crear l’aplicació i la targeta física. L’aplicació ha
d’incloure un registre de punts, descomptes, informació i mapa
dels comerços adherits, novetats, calendari d’activitats i un
fòrum per facilitar la creació i trobada de cooperatives de
consum.
* Aplicar descomptes vinculats a aquests punts en activitats
culturals i esportives, en activitats d’equipaments municipals o
en la recaptació d’impostos.
* Crear l’estructura necessària per permetre fer comandes
directes en línia.
* Subvencionar els comerços adherits a canvi que aquests apliquin
descomptes en productes sostenibles.
* Incloure en aquesta proposta a petits productors itinerants que
facin venda directa a Barcelona.
* Fer una campanya de difusió de la nova aplicació.
* Crear punts de referència per resoldre qualsevol incidència o
dubte sobre l’aplicació als punts verds i a les seus de
Districte.
* Valorar la possibilitat de que la targeta sigui per unitat
familiar i beneficiï a les famílies amb recursos econòmics més
baixos.
Descripció:
Crear una infraestructura de suport al comerç ecològic i de
proximitat. Això inclou la cessió d’espais públics perquè petits
productors facin vendes directes i suport tècnic per a la creació
i gestió de cooperatives, entre altres iniciatives.

Justificació:
Són necessàries polítiques de sobirania alimentària i dependre
menys de productes de l’exterior. Aquesta proposta busca
potenciar el consum ecològic i de proximitat i fer-lo més
accessible a la ciutadania. L’objectiu també és que els petits
productors ecològics tinguin més vendes i puguin abaratir el preu
dels productes.

Accions:

* Cessió d’espais municipals que poden servir per organitzar
mercats itinerants de petits productors i cooperatives de consum,
així com a punts de referència d’entrega de productes.
* Crear una unitat municipal que aporti solucions als dubtes i
problemes que els productors ecològics i les cooperatives de
consum detectin.
* Fomentar l’aparició de productes ecològics de petits productors
als supermercats.
* Organitzar més freqüentment els mercats de pagès. Per exemple
un mercat setmanal per barri.
* Incrementar subvencions i ajuts fiscals als petits productors
locals i les cooperatives de consum amb l’objectiu de reduir els
costos de producció.
* Donar suport tècnic, administratiu i de recerca de finançament
a les cooperatives de consum.
* Impulsar campanyes comunicatives de promoció dels productes de
temporada.
Descripció:
Crear un espai per barri on trobar eines i recanvis bàsics per a
la reparació i reutilització d’objectes. L’espai ha d’estar
supervisat per una professional que faci de guia, garanteixi un
bon funcionament i doni accés a tutorials de reparació en línia.

Justificació:
L’augment de la reutilització i la reparació de productes que
poden tenir una segona vida afavoreix la reducció de residus.

Accions:

* Trobar un espai adient per al taller d’autoreparació.
* Equipar l’espai d’eines, recanvis, connexió a internet,
ordinadors i tot el material necessari.
* Contractar una persona responsable que s’encarregui de la
gestió de cada espai
* Crear un servei de recollida i reutilització de mobles en bon
estat.
* Habilitar un espai d’intercanvi de mobles i electrodomèstics
als punts verds de zona de la ciutat.
* Fomentar l’intercanvi intergeneracional.
Descripció:
Crear un document vinculant de compromís amb la reducció, la
reutilització i el reciclatge dels residus que sigui obligatori
per les empreses que treballen a la ciutat. Auditar externament
les empreses per avaluar-ne la sostenibilitat i qualificar-la
segons un distintiu ambiental (tipus A, B, C). Finançar
públicament aquestes auditories. Es pot estudiar donar bonifi
cacions fiscals a les empreses que formen part del conveni i
tenen una puntuació millor.

Justificació:
L’esforç de gestionar els residus acaba recaient sobre la
ciutadania i, mentrestant, no es perceben mesures clares perquè
les empreses es responsabilitzin dels seus impactes. Amb aquesta
mesura, es fa un reconeixement públic a les empreses amb millors
pràctiques. A banda, les companyies reben recomanacions gratuïtes
sobre com millorar els seus processos després de l’auditoria
externa.

Accions:

* Redactar i signar amb les empreses el conveni de compromís amb
les 3R.
* Licitar els serveis de les empreses que hauran de fer les
auditories ambientals.
* Fer seguiment de les auditories realitzades i comprovar-ne el
compliment.
* Revisar anualment la mesura.
* Crear una entrega de premis a les millors memòries en
sostenibilitat empresarial.
* Crear un servei municipal d’inspecció de medi ambient.
Descripció:
Revisar, en el termini d’un any, la normativa de llicències
comercials. Prioritzar els projectes que incorporin una reducció
del consum energètic i criteris de consum sostenible i de
proximitat.

Justificació:
Els establiments comercials de gran superfície fan que el petit
comerciant no hi pugui competir. En aquest àmbit, l’Ajuntament té
competències en l’atorgament de llicències. En aquest marc, la
proposta busca fomentar el consum responsable.

Accions:

* Revisar la normativa de llicències de comerços en el termini
d’un any.
* Limitar l’atorgament de llicències a establiments 24/7 -que
obren 24 hores al dia i 7 dies a la setmana- per protegir el
petit comerç.
* Limitar els centres comercials i definir criteris de
sostenibilitat en les seves llicències. Per exemple, que dediquin
obligatòriament una part del seu sòl a espais verds, que hagi
d’haver-hi una botiga ecològica cada 15 establiments o que hagin
d’autoproduir-se l’energia instal·lant plaques solars.
* Definir criteris de diversitat de comerços, segons població i
barri, de manera que visquis on visquis tinguis accés a tot tipus
d’establiments comercials i evitar així desplaçaments per
satisfer necessitats bàsiques.
Descripció:
Transformar els mercats municipals per millorar la seva
sostenibilitat en àmbits com els envasos, la venda de proximitat
o els residus.

Justificació:
Els mercats són un dels equipaments estrella de l'Administració
local, i és adient transformar-los per fomentar el consum
responsable, el producte de proximitat i les 3R.

Accions:

* Cedir espais dels mercats i atorgar ajudes perquè productors i
pagesos puguin tenir la seva pròpia parada.
* Instal·lar a cada mercat municipal un punt verd i un punt de
retorn d’envasos. Implementar un sistema de recompenses
vinculades a l’app i targeta que acumula punts bescanviables per
descomptes en factures, parades del mateix mercat, comerços
responsables o taxes (T-sostenibilitat).
* Ampliar els horaris d’obertura dels mercats municipals perquè
més gent hi pugui comprar. Reduir el cost de les concessions de
les parades per fer-ho possible.
* Impulsar l’ús envasos propis com ara carmanyoles, als mercats
municipals. Eliminar, en el termini d’un any, els plàstics d’un
sol ús a les parades dels mercats. Substituir-los per materials
reutilitzables o, durant un període transitori, per materials més
sostenibles com el paper o el cartró.
Descripció:
Crear un sistema de dipòsit i retorn d’envasos a la xarxa de
mercats municipals per reutilitzar-los. Avaluar el funcionament i
ampliar progressivament el sistema a altres comerços. Acompanyar
la mesura d’una targeta de fidelització en què, després de 10
usos d’aquest sistema, s’obtinguin vals de descompte per properes
compres.

Justificació:
Aquesta mesura redueix la producció d’envasos i residus, i permet
reutilitzar els ja existents. També permet una reactivació dels
mercats municipals mitjançant una fidelització dels clients i
augmenta la consciència social sobre la necessitat de reduir els
residus d’un sol ús.

Accions:

* Generar la línia d’envasos reutilitzables en col·laboració amb
les parades dels mercats.
* Crear una targeta de fi delització i incorporar-hi vals de
descompte.
* Crear un sistema de neteja i posada a punt dels envasos per
perpermetre'n la reutilització.
Descripció:
Crear una comissió d'estudi i implementació d'accions per reduir
el malbaratament alimentari. La comissió hauria d’estudiar què
fer perquè els col·lectius vulnerables puguin aprofitar el menjar
que caduca o ha sobrat en restaurants, escoles i hospitals.
Instar a la Generalitat a aprovar un reglament de la llei 3/20
contra el malbaratament alimentari.

Justificació:
En un context de crisi econòmica i inflació de preus, no és ètic
que es llencin diàriament aliments que es podrien consumir de
manera segura. Actualment, és difícil reduir el malbaratament
alimentari per la legislació actual de seguretat alimentària i
les responsabilitats dels establiments al respecte.

Accions:

* Creació d’una comissió fomentada per un tècnic municipal expert
en seguretat alimentària, representants d’entitats com el Banc
d’Aliments i representants d’empresaris alimentaris.
* Implementar i fer seguiment de les accions que proposi la
comissió.
* Estudiar les següents possibles accions: 1) Utilitzar tots els
aliments amb data de consum preferent 2) Consumir els aliments no
caducats que llencen els supermercats 3) Fer formacions per
cuinar emprant només el menjar necessari 4) Fomentar que tot el
menjar que es llenci als supermercats vagi a la brossa orgànica
5) Facilitar llocs de trobada per la repartició d'aliments i 6)
Elaborar una campanya per fomentar la cuina d'aprofitament.
* Instar el Govern a aprovar un reglament de la Llei 3/20 contra
el malbaratament alimentari. En cas que no es faci, copiar el
text de la llei i adaptar-lo a l’àmbit municipal.
* Permetre als restaurants reutilitzar el menjar que no s'hagi
servit per fer receptes d'aprofitament: croquetes canelons,
empanades...
* Fomentar el compostatge amb les restes orgàniques de mercats
municipals i supermercats.
Descripció:
Escollir el sistema de contenidor intel·ligent o de recollida
porta a porta a tots els barris de Barcelona on sigui possible.
Els contenidors intel·ligents tenen un sistema d’identificació de
l’usuari (a través d’un clauer o targeta), que registra les
aportacions que fa cada ciutadà o comerç a cada contenidor. El
sistema Porta a Porta consisteix en lliurar els residus
(prèviament separats en origen) al servei municipal de recollida
davant de la porta de casa, en uns dies i hores determinats per a
cada fracció objecte d’aquest tipus de recollida. Combinar-ho amb
descomptes en l’impost de gestió d’escombraries a les comunitats
veïnals que facin un gestió comunal dels residus.

Justificació:
Aquesta mesura pot incrementar molt el percentatge de separació
de residus, alhora que evita el turisme de residus entre barris.
Amb els contenidors intel·ligents s’aconsegueixen nivells de
recollida selectiva d’entre el 50% i el 70%, mentre que amb el
sistema Porta a Porta aquest nivell puja fins el 80-90%.

Accions:

* Fer estudis previs sobre l'organització i la higiene
d’implantar aquests nous sistemes de recollida (contenidors
intel·ligents i Porta a Porta) a cada zona.
* Implantar el Porta a Porta de manera progressiva als barris on
sigui més viable, començant a les comunitats veïnals més petites.
* Fomentar l'organització interna de les comunitats veïnals per
un bon funcionament dels nous sistemes de recollida.
* Fixar un espai reservat a les noves edificacions per
emmagatzemar els residus al qual l’equip de BCNeta pugui accedir.
Descripció:
Promoure les aules ambientals i crear-ne de noves i itinerants en
zones molt freqüentades. Les aules ambientals són equipaments
orientats a l’acció ciutadana tant individual com col.lectiva que
disposen d‘una oferta estable de recursos, errades, tallers i
visites per ampliar coneixements de medi ambient i de la crisi
climàtica. Utilitzar punts verds, centres cívics i altres
equipaments municipals com a punts d’informació i assessorament.

Justificació:
Aquesta mesura ajuda a combatre la desinformació. També és un
actiu de conscienciació i fa més accessible la cultura de la
sostenibilitat. Aquesta sensibilització impulsa la disminució de
residus i d’emissions de gasos amb efecte d'hivernacle en un
futur.

Accions:

* Identificar quins espais són adients com a seu de l’oficina
verda municipal a cada districte.
* Crear la figura d’oficina verda municipal a totes els
districtes.
* Ampliar el calendari d’activitats adreçades a l'empoderament i
a la implicació ciutadana en projectes d’acció transformadora i
fer-ne la difusió adequada.
* Conscienciar sobre les 7R en els centres educatius.
* Fer difusió dels equipaments en espais i esdeveniments públics
de la ciutat.
* Fomentar el compostatge amb les restes orgàniques de mercats
municipals i supermercats.
Descripció:
Unir les empreses amb bones pràctiques ambientals en un nou
segell verd o bé integrar-les en els segells que ja existeixen,
com ara Barcelona + Sostenible. Donar facilitats a les petites
empreses i comerços per accedir-hi. Tenir en compte criteris com
mostrar la petjada de carboni i els impactes ambientals en
l’etiquetatge a l'hora d'afegir empreses al segell. Estudiar si
oferir descomptes en les taxes municipals a les empreses que en
formen part, posant com a focus la ciutadania.

Justificació:
Aquesta proposta contribueix a visibilitzar bones pràctiques.
S’aporta informació a la ciutadania sobre comerços sostenibles, i
permet crear sinergies entre bones pràctiques dels comerços i
consum responsable de la ciutadania.

Accions:

* Definir quins criteris ha de complir un producte, empreses o
comerç per obtenir el segell.
* Agilitzar els tràmits burocràtics per obtenir-lo.
* Fer difusió de la iniciativa a través d’actes d’entrega de
segells.
* Elaborar un catàleg d'empreses, organitzacions i comerços que
disposen del segell a cada barri i fer-ne difusió als mercats,
els equipaments municipals, als mitjans de comunicació locals i
als altres canals habituals del l’Ajuntament de Barcelona.
* Promoure el tast de mostres gratuïtes de productes ecològics
per impulsar-ne el consum.
* Fer-ne difusió internacional.
Es proposa incrementar l'equipament lúdic social. Generar espai
públic per utilitzar entitats veïnals.
Es podrien ubicar pisos assistits per la gent gran, com habitatge
dotacional
Es podria fer un Hotel d'entitats, ja que la la Farinera no dóna
tots els serveis.
Planejar més pistes poliesportives al barri (a l'aire lliure o
no).
Es planteja la possibilitat d'aprofitar molt les dobles
qualificacions 12b/7 en públics i privats
La Fàbrica del Clot i Antiga cooperativa són edificis potencials
per a nous usos
Les entitats es podrien situar a la Fàbrica Puigmartí.
L'edifici Fàbrica del Plom es podria utilitzar per a equipaments.
Incorporar verd urbà en els carrers Camp de l'Arpa (nucli antic),
ja que és on més ciment hi ha.
Projecte de substitució dels plataners per altres arbres menys
al·lergènics
Realitzar un estudi correcte de les espècies vegetals. Un excés
de fulles tapa la llum.
Plantejar zones permeables i verdes als espais retranquejats per
les edificacions aillades.
Aprofitar el carrer Aragó per fer un projecte de transformació de
vegetació, tot reduint la secció dels cotxes i aprofitant les
voreres grans.
Millorar la continuïtat del carrer Aragó amb el parc lineal.
Aprofitar més la clau 8 de verd privat. Es podria enfocar als
espais públics.
Dissenyar l'espai verd al voltant del patrimoni i potenciar-lo.
Instal·lació de plaques solars als terrats (cobertes verdes)
d'edificis privats.
Promoure l'aprofitament dels terrats (espai verd i producció
d'energia)  construint cobertes verdes a tots els edificis que
sigui possible, tant públics com privats (exigint-ho)
Recollir les aigües de pluja a cada edifici i aprofitar-la per
les cisternes dels wc, reg i neteja.
Els excrements dels gossos es podria utilitzar com a recurs de
fertilització.
Pacificar el carrer del Clot (tram Aragó - Espronceda). Es
proposa reduir l'espai per vehicles i augmentar l'espai per
vianants.
Pacificar carrer Conca amb una plataforma única com a continuïtat
del carrer Rogent. Incorporar un semàfor.
Pacificar el carrer Enamorats. S'analitza que hi ha molt poc
trànsit i que seria fàcil de millorar. Es proposa reduir l'espai
d'estacionament en calçada i treure les motos de les voreres
Substituir places d'aparcament de cotxes per espais on estacionar
bicicletes.
Convertir l'interior d'illa de l'aparcament de Gratasa al carrer
Mallorca en un espai per a zones verdes i equipaments, mantenint
l'aparcament soterrat.
Convertir l'interior d'illa de l'aparcament de Gratasa al carrer
Maragall en un espai per a zones verdes i equipaments, mantenint
l'aparcament soterrat.
Es proposa millorar l'encreuament entre l'avinguda Meridiana i el
carrer Rogent. On el temps del semàfor és escàs pel vianant.
Es proposa millorar l'encreuament entre l'avinguda Meridiana i el
carrer Navas. S'analitza que el temps semafòric pel vianant és
insuficient per creuar i que el seu disseny no és intuïtiu
Es proposa millorar l'encreuament entre el carrer València i el
carrer Navas.
Es proposa millorar l'encreuament entre el carrer Escultors
Claperos i el carrer de les Escoles. Es diagnostica que és un
No-lloc, on hi ha molts vehicles estacionats, una estació
elèctrica i s'entén com el final del barri. Es proposa connectar
millor el carrer de la Verneda amb el Clot de la Mel.
Es proposa resoldre el cul de sac que hi ha al carrer Trent i
connectar-lo amb el carrer de la Verneda.
Es proposa implementar mesures de reducció de velocitat en els
carrils bici en carrers verticals, ja que representen un perill
pels vianants.
Es proposa segregar les bicicletes dels vianants i dels vehicles
a l'àmbit en carrers de velocitat 30 i 50 km/h.
Es proposa instaurar semàfors per les bicicletes a l'àmbit
Es proposa tornar a fer passar la línia 192 per l'interior de
l'àmbit en format de bus de barri que permeti connectar el veïnat
amb els principals centres sanitaris que donen cobertura al
barri: Sant Pau, Hospital del Mar i ambulatoris. Altres opcions a
estudiar és incorporar un sistema d'autobús a demanda.
Es proposa instaurar el porta a porta com a mètode de recollida
selectiva a l'àmbit.
Mantenir el jardí comunitari (carrer Verneda amb carrer Sant Joan
de Malta) i donar-li nom a travès de concurs.
Mantenir estat actual del encreuament del Carrer Verneda amb
Carrer Sant Joan de Malta.
Que es protegeixin les cases del carrer Verneda. Conjunt de 3
cases centenàries que formen part de la memòria del barri.
Es demana protegir: Can Budesca, la Casa Sabadell, l'edifici del
carrer Aragó cantonada amb avinguda Meridiana, costat mar (carrer
Aragó, 588)
Es demana que es protegeixin les casetes modernistes del carrer
Xifré.
Es demana protegir carrer Clot 46 que té elements singulars.
Es proposa introduir l'edificació de la Hispano Olivetti dins de
l'àmbit d'intervenció.
Es proposa la protecció de l'edifici de Caixa de Barcelona ubicat
a l'encreuament amb els carrers Mallorca, Biscaia i Clot.
Es demana la catalogació de la masia Can Miralletes com a
equipament pel barri.
A la fàbrica Puigmartí del carrer València cantonada amb el
carrer Navas de Tolosa a més a més de les naus que estan marcades
com a protegides cal protegir el front de façana de carrer
València, dues naus més que hi ha a l'interior i un forn.
Es demana protegir  l'illa per on travessa el Rec Comtal
(passatges dels Seguers, Pinyol i Malet, illa entre els carrers
Múrcia, Mallorca, Trinxat i Navas de Tolosa). Es proposa
protegir-la amb una clau urbanística 15 (Conservació de
l’estructura urbana i edificatòria).
Es proposa establir uns criteris de disseny específics per a dur
a terme intervencions als passatges.
Es demana que es protegeixin: el carrer de la Verneda, el carrer
Trinxant i carrer del Clot.
Es demana que es protegeixi: l'eix Rogent - Sèquia Comtal pel seu
caràcter comercial, valor social i eix que lliga els barris de
Clot i Camp de l'Arpa.
Es demana que es treguin les afectacions del carrer Aragó, en
especial a les finques del costat muntanya.
S'analitza que hi ha mancança d'espai per estacionar bicicletes a
les boques de sortida del metro de l'àmbit
Es demana protegir el teixit de Camp de l'Arpa des de carrer
Ripollès fins a carrer de Joan Peguera.
Es demana que es creïn proteccions de teixit al barri de Camp de
l'Arpa i al barri del Clot.
Es proposa conservar el teixit de passatges del Camp de l'Arpa
com a zona 15 (Conservació de l’estructura urbana i
edificatòria).
Es proposa la revisió dels equipaments i les infraestructures
industrials en desús per tal plantejar noves propostes d'ús.
Es confia en l'equip tècnic per a la redacció de les ordenances
paisatgístiques per regular les rehabilitacions o les noves
edificacions.

Es proposa que es tinguin en compte els colors de l'àmbit: colors
crema i colors rosats
Es proposa que es facin estudis del carrer sencer a l'hora de
proposar noves edificacions (mantenir alçada de la cornisa,
proporció de les obertures...). Es proposa que es mantinguin
elements tradicionals de façana: mosaics, contraforts dels
balcons, alçades... Entre altres.
Es proposa que cada subàmbit tingui les seves pròpies pautes
d'ordenació per tal de respectar els diferents teixits edificats
als barris de Clot-Camp de l'Arpa.
Es demana que a la MPGM es tingui en compte els aires
condicionats a coberta, ja que modifiquen les façanes.
Es demana que es tingui en compte les fusteries de les façanes a
les noves edificacions per donar una estètica homogènia. No es
considera important els colors de les façanes.
Es demana que es tingui en compte diferents tipus de composició
de façana, ja que al barri hi conviu una diversitat d'estils.
Es proposa la introducció de criteris de disseny coherents,
principalment a les façanes, per a mantenir la identitat del
barri. Alguns dels criteris plantejats serien els colors de les
façanes, les proporcions de les fusteries i les tipologies
d'accessos a plantes baixes.
Es demana que es creïn mecanismes que permetin aturar projectes
que no respectin el teixit construït.
Es considera que els retranquejos resultants de les afectacions
poden esdevenir espais d'oportunitat com a petits espais d'estada
i de repòs en uns barris amb mancances d'espais lliures i espais
verds. En especial al carrer Aragó i a l'eix Freser.
Es proposa que en els retranquejos que es mantinguin, es doni
façana on ara hi ha mitgeres als edificis laterals i es creïn
petites places amb vegetació on descansar.
Es considera que al carrer de la Sèquia Comtal, a Can Paloma hi
ha un espai d'oportunitat per condicionar-se en placeta.
Es considera que al carrer Freser amb Muntanya hi ha un espai
d'oportunitat per condicionar-se en placeta.
Es demana la desafectació del passatge Pinyol. S'assenyala els
jardins interiors.
Es demana desafectar tres cases modernistes del carrer Concili de
Trent amb el carrer de la Verneda.
Es demana desafectar carrer Verneda, 4, una escola de dansa i
teatre que era un antic taller industrial.
Es demana protegir el vestíbul del carrer Clot, 27.
Es demana tenir en compte la traça del Rec Comtal i el refugi
antiaeri existent a l'edifici de la Caixa al carrer València.
Es demana visibilitzar el Rec Comtal en el carrer Meridional i
protegir la vegetació de bosc de ribera de l'interior de l'illa.
S'analitza que hi ha mancança de carrils de bicicletes verticals
a l'àmbit
Es detecta que a camp de l'Arpa hi ha mancança de carrers
pacificats en relació al Clot
Es demana la identificació dels elements patrimonials que
existeixen i els que han desaparegut per no perdre la memòria del
territori.
Es demana donar nou nom a determinats espais urbans per valorar
la memòria històrica del barri. S'exemplifica amb el cas de la
plaça popularment anomenada Ca l'Oliva i on la proposta de nom és
Lolita Torrento.
Es demana considerar la vegetació com a patrimoni verd.
S'exemplifica posant de referència l'arbre ubicat al carrer de
Concili de Trent amb el carrer de Sant Joan de Malta.
Es proposa convertir carrer Clot, 71, de la Caixa de Barcelona,
en un edifici per equipament.
Es proposa preservar les casetes i fer l'espai del passatge
Robacols accessible i promoure la introducció de vegetació.
Es demana l'arranjament i la dignificació del carrer Enamorats i
concebre'l com un eix comercial vertebrador.
Es proposa un millor estudi de les singularitats del teixit i de
les edificacions de carrer Degà Bahí.
Es demana intervenir en la totalitat dels passatges de l'àmbit
pel seu valor urbanístic.
Es demana una revisió i modificació de les afectacions al
passatge de Malet i al passatge Pinyol.
Es proposa que s'augmenti l'habitatge social al barri el màxim
possible. Es proposa que les tipologies siguin variades:
habitatge de lloguer social, habitatge dotacional per gent gran,
habitatge dotacional per gent jove...
Creació d'habitatge per a joves i habitatge cooperatiu al barri.
Es considera l'habitatge en planta baixa com a una bona opció,
sempre i quan s'ubiquin en eixos secundaris i no en eixos
comercials. També es considera que és important que els
habitatges compleixin les condicions d'habitabilitat i que
estiguin ben il·luminats i airejats.
Es proposa que els locals buits siguin destinats a habitatge
dotacional per la 3a edat (al voltant del carrer de la Nació i
carrer Xifré).
La introducció de l'habitatge a planta baixa però es considera
que hauria de ser una estratègia puntual i no a la totalitat del
carrer per respectar el comerç al barri.
Es demana que l'Ajuntament busqui el llistat de pisos buits
pertanyents a la Sareb i que els expropií.
Es demana que es faci habitatge protegit al barri, a la plaça
Oliva (carrer de Trinxant amb Meridiana). S'explica que és una
operació que queda pendent realitzar des de fa molt de temps.
Es demana que s'aposti per l'HPO (habitatge de protecció oficial)
de lloguer.
Es proposa la introducció de criteris sostenibles de disseny dels
habitatges nous i dels existents per a millorar l'eficiència
energètica dels edificis. Es posa com a exemple l'aïllament de
les façanes i les mitgeres en aquells edificis que no mantinguin
l'alineació del carrer.
Es planteja realitzar visites a les obres per a controlar
aquelles intervencions de preservació de façanes patrimonials.
Es posa de manifest els problemes de convivència entre el veïnat
i la discoteca ubicada al carrer Enamorats
Es comenta l'existència de pisos turístics al c. del Clot i
Sèquia Comtal
Es facilita un llistat d'habitatges buits des de l'AVV Clot per
tal que es puguin convertir en habitatge de lloguer social.
Es demana redenominar determinats espais urbans per valorar la
memòria històrica del barri. S'exemplifica amb el cas de la plaça
popularment anomenada Ca l'Oliva i on la proposta de nom és
Lolita Torrento.
Es proposa tenir en compte també  els elements patrimonials fora
de l'àmbit per a definir el paisatge.
Es proposa visibilitzar la traça del ferrocarril al Parc del
Clot: Donar un valor patrimonial a les restes dels antics tallers
i estació.
Es proposa que en els retranquejos que es mantinguin es doni
façana on ara hi ha mitgeres als edificis laterals i es creïn
petites places amb vegetació on descansar.
L'AVV ha elaborat un llistat d'edificis patrimonials. Ho posarà a
la disposició de la MPGM.
Es detecta que els contenidors ubicats al costat del carril bici
del carrer Aragó son perillosos pels vianants
Es facilita un llistat, des de l'AAVV del Clot, amb solars que es
reivindiquen per a qualificar-los urbanísticament per a habitatge
públic de lloguer (HPO).
Hi ha solars buits al carrer Nació, 46, Av. Meridiana, 129 i al
carrer de les Escoles, 10-20
S'observa el potencial del pati de les Escolàpies de Sant Martí
com a espai verd a protegir.
Es comenta que el carrer Clot 158 està protegit, però té aire
condicionat a la façana
Es comenta que a la Plaça de Can Robacols i Plaça de Sant Josep
de Calassanç hi ha refugis antiaeris
S'analitza que les cases blanques del carrer de les Escoles de
l'arquitecte Ferrater no s'integren al barri.
S'analitza que "l'hostel" d'Avinguda Meridiana cantonada Consell
de Cent no s'integra al barri.
Hi ha unes casetes al carrer Arc de Sant Sever que cal revisar.
És un tema que ja va sortir a la marxa exploratòria.
Es detecta que als jardinets que hi ha a l'encreuament de Navas
amb Aragó té una rampa amb un desnivell molt gran que impedeix
que es pugui travessar amb cadira de rodes
El Parc del Clot és un exemple a exportar (aprofiten l'espai ja
que donen moltes activitats diverses autogestionades)
Cal tenir en compte que els plàtan són els arbres més eficients
pel seu valor biològic
Es proposa tenir en compte el Pla d'equipaments aprovat en el
2003.
L'edifici obsolet de la Telefònica (cantonada carrer Pare Claret
amb carrer Dos de maig) continua sense ús. Cal concretar el canvi
d'ús a equipament.
Hay necesidades de institutos, problemas con plazas y centros
adscritos: nuevas escuelas/ nuevos vecinos glórias Sud
Cal reconèixer tots els equipaments a la MPGM: Ateneu, Foment
Martinenc, Castellers
Cal una solució estable per l'Ateneu del Clot (fins ara ha estat
traslladant-se per falta d'espai)
S'analitza que el passatge Puigmadrona és perillós pels vianants.
El carrer s'ha convertit en una via principal de trànsit. El
passatge té plataforma única i els vehicles hi haurien de
circular a una velocitat reduïda, també hi ha cartelleria que
indica que és un espai on només hi poden circular veïns. Es
demana que s'estudiin els sentits de circulació per millorar la
convivència en aquest carrer. S'analitza que el fet de que sigui
plataforma única deixa al vianant en una situació vulnerable.
Es detecta que els vehicles no respecten el pas de vianants de
carrer Nació amb Meridiana
S'analitza que els carrers amb carrils de bicicletes verticals
són perillosos pels vianants, ja que les bicicletes en baixada
circulen a gran velocitat.
"Impulsar la constitució d'un ATENEU, amb gestió cívica destinada
a la promoció de l'associacionisme veïnal, Casal de Joves i
entitats del barri. Obertura del Teatre Studium amb programació
pròpia de promoció de les arts escèniques, sense perdre el paper
de Sala d'actes i espai de suport de les escoles públiques
deficitàries". Aquesta proposta, va ser presentada al Decidim el
9 de febrer de 2020,

Plataforma Masriera https://plataformamasriera.cat/
Quin equipament ha de ser el Taller Masriera?

El Taller Masriera és l'ocasió per a dotar a la Dreta de
l'Eixample d'un Ateneu -Casal de Barri, lloc de trobada de les
persones i entitats d'un entorn sense gaire tradició de vida
associativa. Per tant és convenient i necessari un espai de
trobada del veïnat -joves, grans i més grans- lloc d’intercanvis
i sinergies de les entitats que vetllen per recuperar el pols,
abans que sigui massa tard.

El Taller Masriera permetria acollir un Ateneu i, alhora,
l’activitat d’Arts Vives. El desig d’especificitat bifuncional
del Taller Masriera es sustenta en la necessitat de participació
i d’accés a la cultura d'un barri on existeixen múltiples agents
vinculats a les arts escèniques.

I es sustenta també en la voluntat de recuperar el background de
la nostra història. El Taller Masriera va estar dedicat
històricament a dues activitats principals: les arts plàstiques,
des de 1884, amb els tallers de pintura, escultura i orfebreria,
i a les arts escèniques, des del 1921, acollint al seu interior
el Teatre Studium i que és el que ha arribat fins als nostre
dies.

L’Ateneu al Taller Masriera seria un primer pas en la lluita de
la Dreta de l’Eixample per no acabar sent només una escenografia
buida sinó un barri ple de vida, de veïns i veïnes que hi viuen i
l’estimen, i amb la diversitat d’usos que es necessiten.
El teatre Studium és un magnífic espai de la Dreta de l’Eixample
per fer teatre amateur: la cultura, no com a mers espectadors,
com a receptors o com a consumidors, sinó com a actors, en el ple
sentit de la paraula.

Fent teatre et sents protagonista i que formes part d'un grup. El
Taller Masriera és ideal com a lloc de trobada dedicat a les arts
escèniques, un magnífic recurs del barri per fer caliu, per
mantenir relacions transversals (edat, gènere, tarannà,
ideologia).

El llegat dels Masriera més significatiu i oblidat és la
companyia Belluguet, un model de teatre amateur que va assolir un
gran prestigi al seu temps.

https://www.institutdelteatre.cat/publicacions/ca/enciclopedia-arts-esceniques/id2188/companyia-belluguet.htm?fcat_5=88

Revifar el teatre amateur en aquest mateix espai és una qüestió
de justícia i de gratitud envers els Masriera. Alhora, la millor
manera de preservar l'espai del teatre Studium és fent-hi teatre.
Quin equipament ha de ser el Taller Masriera?

Una biblioteca polivalent amb espai cultural i veinal que doni
serveis al barri de la Dreta Eixample . On es puguin incloura
espai de gent gran , espai per la petita infancia , espai per a
joves , un espai de Memòria i un Casal de Barri.
Quin equipament ha de ser el Taller Masriera?

La dreta de l'eixample no té cap Centre esportiu Municipal, els
veïns necessitem una piscina on fer aiguagim i nedar per promoure
la salut, crec que aquest espai es podria adaptar molt be per fer
una piscina coberta i unes sales per activitats esportives. Crec
que es una proposta saludable, necessaria i que ajudaria mooolt
al barri.
El Taller Masriera és un edifici singular, dissenyat per
l'arquitecte Josep Vilaseca el 1884, va ser concevut com a Temple
de les Arts i Taller dels artistes i joiers Josep i Francesc
Masriera. El 1933, Lluís Masriera, trenca amb la tradició
elitista i decideix transformar l'edifici en el Teatre Studium
per desenvolupar la passió pel teatre amateur. convertint-se en
un dels espais de la cultura avantguardista de la ciutat.

Edifici catalogat com a Bé d'Interès Local i que forma part del
Patrimoni de l'Eixample amb una protecció de la seva volumetria i
el mantenirment del seu interior original. El 1933 va perdre
l'antic Taller de pintors, però en canvi ha arribat fins els
nostres dies el patrimoni del Taetre Studium, un espai escènic
singular, amb un pati de butaques i un escenari especialment
dissenyat amb una boca horitzontal per a la representació del
Teatre Tríptic, una de les idees originals de Lluís Masriera.

Aquest és el Patrimoni que s'ha de preservar, integrant-lo en la
millor i més adequada de les propostes dels nous usos. Per més
informació podeu consultar el resum històric i una Cronologia a
https://plataformamasriera.cat/historia-taller-masriera/
El Taller Masriera ha de ser un equipament teatral públic i de
gestió comunitària que doni suport als grups de teatre
d'aficionats de Barcelona en general i de la Dreta de l'Eixample
en partícular.

Fins ara, només els grups de fora de Barcelona disposen
d'equipaments públics de qualitat (no auditoris de Centres
Cívics) per poder desenvolupar els seus projectes escènics. A
Barcelona, els grups de teatre amateur han estat majoritàriament
lligats a el suport i les infraestructures de l'esglèsia (Centres
Morals, Círcols Catòlics, Parròquies, etc.)

Des del Club Helena, fundat l'any 1935 al Teatre Studium, opinem
que els grups de teatre d'aficionats mereixen un centre públic
que els doni suport en formació, documentació, producció i
difusió de les Arts Escèniques No Professionals.

En aquests moments de pressió immobiliària salvatge, creiem en el
model de gestió comunitària que enforteix el lligam entre veïns i
en la difusió de totes les expressions de cultura popular.

Pep Pla
President del Club Helena
Quin equipament ha de ser el Taller Masriera?

Seria un somni que un espai de creació artística com els tallers
Masriera, fossin una font de coneixement, com seria una
biblioteca, amb una bona dotació en el camp de les arts i del
disseny.

La biblioteca Sofia Barat, és molt petita.

Al barri és urgent tenir més equipaments esportius, i ampliar el
Cap passeig de sant Joan.
Quin equipament ha de ser el Taller Masriera?

Crec que el Taller Masriera ha de ser un Ateneu. Un equipament de
gestió publico-comunitària, dedicat afavorir la vida cultural i a
donar suport a l’associacionisme de veïnes i veïns del barri, que
malauradament ara no existeix. Amb aquest objectiu considero
també una oportunitat mantenir el Teatre Studium com principal
element mobilitzador d’aquesta activitat cultural (diversitat
d’arts escèniques, teatre aficionat, teatre a les escoles...) que
permeti un oferta permanent adreçada no sols al veïnat del barri
si no també a tota la ciutat
El Taller MasRiera ha de ser un equipament de l’Ajuntament de
Barcelona – Districte de l’Eixample que t’ofereix un ampli
ventall d’activitats per satisfer les teves inquietuds culturals
de la gent del barri.

Amb una oferta formativa de cursos trimestrals i una completa
programació de difusió cultural, que inclou, exposicions d’art
contemporani, espectacles, cinema documental i concerts
d’artistes emergents.

Un seguit de propostes variades i actuals on TOTHOM (grans i
petits) puguin trobar el que t’interessa.

**Personalment , estudiaria traslladar la sala teatral a la part
posterior de l'edifici per aprofitar millor els espais.
Quin equipament ha de ser el Taller Masriera?

Biblioteca.
Quin equipament ha de ser el Taller Masriera?

Ahora que en el barrio hay más gente joven y extranjera podría
tener finalidad de eventos musicales, obras de teatro
internacionales. Atraer juventud. Este barrio ya está lleno de
actividades para niños y gente mayor. Sobretodo en el Passeig de
Sant Joan. Creemos y demos espacio para la juventud.
Quin equipament ha de ser el Taller Masriera?

S’hauria de dedicar al teixit educatiu juvenil , com un
agrupament escolta, fer un espai permanent, definitiu i propi per
a un cau, atès que la necessitat de locals per als caus a
Bacelona és alarmant, i la precarietat en la que es troben molts
caus fa vergonya, en canvi segueixen fent activitat exucativa, de
base voluntaria, transmetent uns valors socials i de compromís,
desenvolupant projectes d’acció social, brutals, que no es veuen
reconeguts ni reben el suport politic que en sintonia amb el que
aporten, haurien de tenir.

Just aquesta setmana s’ha aprovat la llei d’escoltisme català, on
serà ja d’obligació normativa implementar politiques publiques de
suport al moviment escolta.
El principal problema de la societat actual és la sobresaturació
i l'estrés de la població activa a BCN, que mentre es dedica a
produir durant la seva llarga/exigent jornada laboral, es veu
desbordada per no poder compaginar la cura dels seus menors, gent
gran, familiars amb necessitats, persones amb problemes de salut
mental i mascotes. La creació d'un espai que alleugi la càrrega i
la soledat de tanta gent (tant les cuidadores com les que
necessiten atenció, respectivament) podria millorar la qualitat
de vida de moltes persones. En aquest centre es podrien incloure
zones per impartir cursos, ponències, debats, excursions, espais
amb biblioteques i manualitats, educació social i
ecològica,musicoteràpia,ludoteca/jocs (per nens),sales de
lactància,galeries d'art, cinema, teatre, teletraball, coworking
amb guarderia,espais verds, gronxadors, hort, etc. Tot
contractant monitors de lleure, terapeutes ocupacionals,
psicòlegs, pedagogs, etc, i orientar tots els visitants de forma
inclusiva. També etòlegs i/o personal de formació
animalista/veterinària amb espais per l'oci dels animals. En
definitiva, la proposta inclou un espai multidisciplinar,
social/artístic. Es contribueix a una major felicitat de moltes
persones. Es requereix un alt cost en recursos humans, però
l'impacte social supera la potencial inversió. Un punt humanista
de reunió i socialització sempre és un guany per a tots i pot ser
un pou de noves idees per seguir millorant la societat. Utòpic
però necessari.
Quin equipament ha de ser el Taller Masriera Barcelona es la seu
del Festival de la Cançó d'autor més important d'Europa,
Barnasants. A més de la gran tradició de la Nova Cançó i la gran
representació de cantautors del Països Catalans, tant en nombre
com en qualitat i originalitat

L'altre gran festival de la Cançó, en aquest cas popular, el
Tradicionàrius, te una gran repercussió amb la base de la Seu del
barri de Gràcia

Ambdós festivals ja col·laboren i junts podríem fet de Barcelona
la gran capital de la música al marge dels grans èxits del Pop.

La meua Proposta és signar un conveni amb Barnasants per a fer
efectiva una seu de la Cançó d'autor com la que te amb tanta
ressonància el Tradicionàrius
Construït a finals del s. XIX, el Taller Masriera va ser Taller
d'artistes, Museu, i va arribar a ser anomenat Temple de les
Arts.

Seria interessant considerar la recuperació de part de l'immoble
com a tallers per a la creació artística (el mateix nom de
l'equipament encara en fa referència).

També podria haver-hi una sala d'exposicions i dedicar un espai
polivalent (separat) per dur a terme activitats per a la gent del
barri (dins del context de creació artística).

Actualment, no hi ha suficient espais disponibles a la
ciutat perquè els artistes de Barcelona puguin produir obra,
molts deixen de crear a causa de la manca d'espai disponible o
recursos; i en conseqüència es perden artistes amb gran
potencial.
Conservar únicament l'atri que dona al carrer Bailen, enderrocar
la resta i convertir el solar en jardí públic d'interior d'illa,
i connectat amb el Passeig de Sant Joan enderrocant també les
construccions fora de normativa de la finca del Departament
d'Interior, aixecades dins el pati de l'illa.
Quin equipament ha de ser el Taller Masriera? espai cultural dels
Masriera faltaba la part de Masriera Joiers
Facilitar la mobilitat a peu entre unes parts i altres del barri
actualment desconnectades.

Per exemple, entre la plaça Mons i la plaça del metro, entre el
viaducte (o el Consolat) i el Parc Central, continuïtat dels
Jardins de Maria Baldó, costats de l'Av. Vallcarca i
l'articulació dels diversos equipaments i espais públics (a
través del carrer Calendau). Garantint la connexió directa a
través de rampes o altres elements accessibles, és a dir,
habilitant tots els encreuaments dels itineraris per a realitzar
totes les activitats de la quotidianitat en equipaments i espais
públics que travesen el Parc Central, fins i tot passejar.
Connectivitat amb l'entorn

Generar diversitat d'accessos al parc, i alternatives diverses de
recorreguts.

Assegurant-se que aquestes tenen horaris amplis, i cuidant la
senyalització horària dels accessos a través de parcs o espais
que tanquin per la nit. Donant resposta i continuïtat a l'accés
al Parc Central a través dels Jardins Maria Baldó i els seus
accessos, i garantint la bona senyalització d'aquests itineraris
a peu. Mantenir tots els accessos peatonals (5) proposats al Parc
Central i no es posa en dubta el caràcter articulador, continu i
obert que faciliti creuar en totes direccions.
Garantir que el parc sigui un espai públic obert i continu sense
tanques, buscant estratègies per evitar la colonització per part
dels turistes, i garantint la convivència entre els diversos usos
i activitats, sense generar molèsties al veïnat. Treballant per
l'accessibilitat dels accessos al parc, i evitant escales i
altres barreres arquitectòniques. Estudiant la possibilitat de
garantir l'accés vehicular de serveis que permetin la cura i el
manteniment del parc. Evitar el tancament a través de tanques ja
que provoca desviaments a l'hora de comunicar la sortida del
metro amb la resta de connexions.

Limitar el parc amb tanques i horaris restringits a la nit, per
tal d'evitar usos que generin molèsties o brutícia durant la nit.
Estudiar el carrer Calendau com a eix transversal i articulador
d'espais públics, equipaments i orografia.

Posant en valor les relacions entre els espais públics i
equipaments que contribueixen a construir comunitat (Can Carol,
el Consolat, la Fusteria) i els espais públics (plaça davant de
Can Carol, plaça de la Paloma, Parc Central, Pista esportiva) o
les diferències de nivell entre la Plaça Mons, carrer Calendau i
el carrer de la Mare de Déu del Coll. Garantint la bona
connectivitat d'aquests amb el Parc Central.
Millorar la connectivitat entre la zona del Parc Central i
l'Avinguda de la República Argentina, posant atenció a la
il·luminació i el manteniment de la vegetació, perquè hi ha poca
visibilitat i poc manteniment. Habilitant encreuaments a
l'Avinguda Vallcarca per a afavorir els recorreguts a peu, per
exemple, connectar directament amb l’ascensor del metro.
Repensar l'accés des del c. Bècquer. Es considera que les escales
plantejades al costat de la Ruderal poden generar racons sense
visibilitat i bruts.
Evitar la reducció o eliminació de la zona verda per a aparcar
els cotxes.

Evitar la privatització de l'espai públic del carrer amb vehicles
privats i estacionats, garantint que l'espai públic sigui d'ús
públic, per a gaudir, de trobada i de circulació sostenible.
Prioritzar la millora dels recorreguts a peu pel carrer Farigola
Utilitzar el mínim d'asfalt o material dur per garantir
l'accessibilitat, és a dir, sense perdre el caràcter verd del
Parc. Combinant el paviment natural amb camins o passarel·les de
fusta o lloses de pedra per a facilitar el pas accessible per a
cotxets, criatures, bastons, etc. alhora que es prioritzi la
major superfície de paviment natural, mantenint la naturalitat de
l'espai.
Fer accessible la part baixa del parc amb la part alta del
viaducte.

Incloent mitjans que facilitin la connexió entre una banda i
l'altra. Aquests mitjans es proposa que siguin mecànics per
acollir la població més envellida i habitual de la zona, alhora
que hi ha reticències per usas escales mecàniques per les
experiències del barri amb la manca de manteniment d'aquestes.
Altres opcions són: ascensor o rampes.
Evitar la orografia molt elevada, en la mesura del possible,
generant talussos més progressius que permetin dur a terme
activitats i altres usos a cada espai en alçada, més enllà de
l'espai de pas.
Recuperar el teixit, imatge i comunitat barri que era Vallcarca.

Disposant de plantes baixes comercials amb comerços de
proximitat, que aporten vitalitat als carrers, i generant llocs
de relació que acompanyen la vida de barri i ajuden a establir
vincles entre zones separades per l'orografia.
Donar suport als usos autogestionats i comunitaris.

Mantenint les activitats que es desenvolupen als solars i horts
del barri, i buscar estratègies per donar-hi suport.
Revitalitzar i donar vida als carrers i plantes baixes del barri,
proposant activitats que donint vitalitat als espais públics,
activitats puntuals, diversitat comercial, etc. Promovent usos
públics o comunitaris, per tal de relacionar-los amb les
activitats del parc o tallers o locals comercials que fomentin el
consum responsable i locals d'ús veïnal. Per exemple, per al
repartiment d'aliments, cooperatives de consum, o trobades
puntuals, com una bugaderia comunitària.. Evitant habitatges en
planta baixa, o altres usos privatius de l'espai.
Promoure projectes d'economia circular, sostenibles o veïnals,
per exemple, donant suport a la producció d'hortalisses,
disposant d'espai perquè els veïns i veïnes que viuen a
l’assentament de barraques puguin continuar treballant la
ferralla, acollint projectes comunitaris o de necessitat veïnal.
Relacionar el parc amb el projecte del Consolat, garantint la
connexió entre un espai i l'altre, i desenvolupant els projectes
de forma conjunta, promovent les relacions entre equipaments
municipals.
Promoure un Pla d’Usos que fomenti el petit comerç i la
diversitat d’usos, a l’entorn de tota la zona en transformació.
Promovent el comerç local i de proximitat i evitant les botigues
destinades a turistes i les grans superfícies que no vertebren la
vida social del barri.. Buscant incentius i formes de facilitació
de la instal·lació de petit comerç a la zona. Diversificant els
baixos comercials del parc per tal que no ocupi tot l'espai el
mateix negoci, i buscant estratègies per tal que les persones
tècniques de l'administració pública i el veïnat pugui treballar
conjuntament per potenciar el consum de proximitat.