darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Creo que con la modificación de carriles en calle tajo , la
parada de bus 87 , es molesta por qué cuando está parado y viene
otro bus o camión , queda parado en el paso cebra y no deja pasar
a peatones y además forma cola de coches , creo que unos metros
más adelante donde hay una zona de carga y descarga sería más
práctico para todos. Gracias
Demanem que la urbanització no suposi l'enderroc de les cases del
carrer Llobregós, que es mantingui intacte l'illa rural definida
pels carrers Granollers, Llobregós, Baixada de Can Mateu, que es
un dels pocs testimonis del passat rural del barri d'Horta. La
urbanització i la creació d'un espai públic accessible, no són
incompatibles amb la conservació d'aquestes cases.
Horta, veritable SUPER ILLA

A l'inici de FULTON es van col.locar senyals que indiquen q Horta
és una àrea de trànsit restringit a veins i serveis.

Això no ho compleix ningú, passant una mitja de +10 cotxes/minut
desde el Passeig Maragall, a +50 kms/hora, amb gran perill per
veins, nens i bicis.

Exigim que Horta sigui declarada super illa tancant de debò el
pas a vehicles particulars i no sigui més aquest nyap que posa en
perill als veins del barri.
El 17 de febrero, las AFAS de la EBM L'Arquet y el colegio PAU
Casals, así como las directoras de ambas escuelas, tuvimos una
reunión junto con la regidora del Distrito, el gerente
d’Habitatge y el gerente del distrito, en la que se nos informó
del plan de construcción de viviendas al lado de nuestras
escuelas. Nos gustaría preguntar qué decisión concreta se ha
tomado respecto a la ubicación de los habitatge socials de la
Avenida Cardenal Vidal I Barraquer.
Baixada de Can Mateu.

Mesurant l'espai entre la parcel·la edificable i la primera casa
afectada, es pot comprovar aquest és sempre superior a 5 m.
(veure parcel·lari municipal)

Amb aquest espai es compleixen totes les condicions d'accés i
maniobra dels vehicles de bombers establerts per la normativa
técnica vigent.

Pel que demanem que no se n'enderroqui cap, de les cases
afectades pel Projecte d'Urbanització.
Al carrer Petrarca hi ha un edifici abandonat i crec que sería bo
aprofitar-lo per fer un centre cívic pels veïns.
Tinc un nen de 3 anys i ens coneixem bé tots els parcs del barri.
Els mesos de calor és pràcticament impossible estar-hi donat que
a la majoria els hi dona el sol durant gran part de les hores del
dia. Seria molt d’agraïr que s’instal.lessin tendals durant
aquests mesos.
la calle Pintor Josep Pinos ha quedado aislada y sin pintar como
zona verde. Esto supone que haya coches aparcados desde hace
meses sin moverse, vehículos comerciales de otros barrios e
incluso de otros países y nunca hay sitio libre para aparcar, lo
que obliga a los vecinos de esta calle a ir a aparcar a otras
zonas y además pagando. Por ello ruego que esta calle también se
pinte de zona verde para tener las mismas oportunidades que el
resto de aparcar cerca de mi casa.
Els camions de basura fan un soroll infernal, durant el dia es
nota menys pero de nit és especialment molest, inclús amb la
finestra tancada (deixar-la oberta es impossible).

I no és només el motor de combustió que fa soroll, sino també els
mecanismes d'agafar els contenidors que grinyolen i alguns fan
uns sons que son molt molestos.

Crec que un canvi progressiu de camions tindria un retorn
inmediat molt positiu en contaminació acústica.
L'agost del 2021 es va realitzar el canvi de sentit del carrer
Campoamor i adjacents, Se'ns ha promès 3 vegades que es faria una
avaluació. L'alcaldessa es va comprometre a fer aquesta
avaluació. Més de 400 veïnes i veïns hem signat demanant revertir
el canvi de sentit. Es pot encarregar una avaluació tècnica de
l'impacte? Gràcies
Arran dels canvis de sentit dels carrers Campoamor i adjacents
hem observat que ha augmentat la sinistralitat a la zona.
Sobretot a la cantonada del c. Salses/Lloret de Mar en pocs dies
hem vist com a mínim 3 accidents. Volem saber les dades oficials
de la sinistralitat comparada amb abans dels canvis de sentit.
Ja des de fa un temps que vinc denunciant el lamentable estat del
Torrent de la Carabassa. Es un racó oblidat del barri facilment
solucionable. Nomes cal ajardinar-lo, no demano gaire.

El problema es que degut a la no intervenció munincipal cada dia
esta pitjor: ara hi ha un assentament il.legal d´un sense sostre.

Adjunto fotografies.
S'han de posar cartells als parcs per avisar als skaters que la
seva activitat serà penalitzada fins a 750 € ( segons la
normativa municipal)

Monopolitzen tot l'espai i crean situacions de perill amb les
seves carreres, piruetes i caigudes.

Quan demanes espai pels nens et responden que vagin a un altre
parc o a un camp de fútbol

Fan grabacions sense demanar cap permís i monetitzant aquests
videos a costa del nostre espai públic.

No necesitem pas aquest turisme
Des de que es va realitzar la modificació de sentit al carrer
Camp Amor, hem estat testimonis de com aquest tram del Passeig de
Valldaura s'ha transformat en una mena d'ampliació de les rondes.
L'augment significatiu del trànsit de vehícles que circulen
constantment, fins i tot durant les hores nocturnes, ha provocat
un deteriorament important en la qualitat de vida dels veïns.
Aquest increment de trànsit ha accentuat els problemes
preexistents de contaminació de l'aire i soroll.
Las tiendas de souvenirs siguen proliferando sin que las
restricciones en otorgar nuevas licencias lo impidan. Se abren
con licencias de tienda de ropa, de alimentación, etc. o sin
licencia alguna.  Y es que mientras exista la demanda, la oferta
también existirá, siempre sucede, con todo.  La normativa debe
influir en que ésta sea legal y de calidad.
El turista prefieren los objetos u regalos locales y de calidad y
es difícil encontrar esta oferta. Deberíamos preguntarnos : Por
qué?
S'ha de revisar el número de places que hi ha al barri per a que
totes les motocicletes deixin d'aparcar a cada plaça i vorera
residencial que troben i es puguin traslladar a prop de la
calçada.

Es prega analitzar la situació i depenent d'on es concentrin les
motocicletes que s'estudiï quantes places d'aparcament falten en
cada lloc o carrer.
NPC      Article 62. Convocatòria dels consells de barri

6. La documentació relativa als temes que es tractaran i el
formulari per fer intervencions ha d’estar a disposició de totes
les persones interessades, en l’espai web, al menys cinc dies
abans de la celebració de la sessió.

Ordre del dia

1.Renovació de la Comissió de Seguiment i Vicepresidència del
Consell de Barri.

2.Informació d’obres i projectes del barri

3.Torn obert de paraules

La información de obras y proyectos del barrio (punto segndo del
Orden del día)   debería de estar a disposición del ciudadano POR
ESCRITO al menos 5 DIAS ANTES DE LA CELEBRACIÓN del Consell de
barri incluyendo con claridad Fechas de ejecución, plazos  y/o
justificaciones de incumplimiento en su caso.
Que les escales mecàniques previstes es col·loquin al Edifici del
Carrer Arenys 58 i no tocan la finca del Carrer Arenys 50 que ja
està construïda. Quina necessitat hi ha de col·locar unes escales
mecàniques tocant una finca, quan hi ha espai suficient per no
molestar als veïns? Es poden construïr al mig de la Rambla
Como vecinos del barrio de la Teixonera, nos encontramos con
dificultades de aparcamiento desde que se puso en funcionamiento
la nueva Zona de Área Verde 29 en Barcelona. Aunque vivimos en
calles colindantes y muy próximas no se nos ha incluido en dicha
zona verde. Esto está generando verdaderos problemas para aparcar
en el barrio, mientras estupefactos vemos como la zona verde
permanece vacía durante todo el día.

Necesitamos que se revise la zona verde y se nos incluya en ella.
Que es treguin les barraques del Parc de la Creueta del Coll i
que es netegi el Parc de darrere (cantó Teixonera) per tal de
tenir un parc en condicions per passejar-hi amb gossos i
famílies. Ara sembla un evocador i a la nit fa por anar-hi perquè
hi ha grups fent drogues i gent estranya.
Fer que els locals en venda i lloguer estiguin obligats a fer-hi
activitats legals i promocionar que s'orbin comerços de qualitat
i de necessitats primàries dels veïns (supermercats, forns,
productes K0, cafeteries de qualitat, etc).
Buscar la forma de fer cumplir que La Plaça de les Pedreres de
Can Baro, que no es zona de gossos deslligat, es complexi la
norma i qui passegen amb el gos el porti lligat i tambe que es
faci que recullin els excrements de les mascotes.
Quan fa un  any de la remodelació de la xarxa de busos que
arriben a la part alta del barri, seria bo fer-ne una revisió.
Els veïns que vivim per sobre de l'Av M D Montserrat, hem perdut
connectivitat, rapidesa i qualitat de servei.  El 39 és l'únic
bus que ens connecta amb àrees comercials i amb el centre de la
ciutat.  També és el bus que fa de llançadora per a cobrir trams
amb forta pendent. Més  freqüència de pas i fer-lo arribar, si
més no, a la pl Catalunya, serien una possible solució
Relacionada amb la proposta de revisió dels canvis en la xarxa de
busos, caldria contemplar la creació d'un bus de barri que
arribés fins a la plaça Catalana i que connectés aquesta part del
Guinardó amb les àrees naturals de comerç i serveis. El CAP, el
mercat, el metro...tot queda lluny i amb el handicap afegit dels
carrers costeruts i amb fort pendent. Cal fer notar que, la
davallada comercial del barri s'ha agreujat més encara, per la
pèrdua de línies d'autobus
A partir de converses amb veïns de M. D. de  Montserrat, vull fer
una proposta de modificació de la línia de bus H6. Sent com és
una línia amb doble final, podria també contemplar-se la
possibilitat que, un dels dos itineraris recuperés el seu
recorregut parcial per M. D. Montserrat. Els usuaris residents
per sobre d'aquesta avinguda, hem resultat molt penalitzats pel
desviament  de la línia per la Ronda del Guinardó. Crec que és
una opció molt factible i tots en sortiríem beneficiats.
M'agradaria proposar que es posin bandes (badén) a Verge
Montserrat per a evitar que els cotxes vagin tan ràpid i així
minimitzar el soroll en aquest carrer. Amb aquestes bandes els
cotxes estan obligats a frenar. Seria especialment necessari en
el tram entre Nen de la rutlla i Font Castellana ja que és més
pla i els cotxes i motos acceleren molt. Els que vivim en aquest
carrer patim molt de soroll de la circulació
Hola,querría proponer la remodelación de la plaza Catalana. A la
salida de los colegios acaban llegando muchos niños a dicha plaza
y no está adecuada para ellos ni tampoco para la gente mayor.
Irregularidades en el suelo,bordillos,suciedad...

me pregunto si se podría iniciar una remodelación y adaptación de
la plaza para adecuarla a las necesidades del barrio y sea un
espacio donde compartir con seguridad.

gracias!
Demano la instal·lació d'unes escales mecàniques o un ascensor
amb diverses parades (tantes com replans hi ha) o una plataforma
per a discapacitats en el tram d'escales que hi ha al carrer de
Sales i Ferré (entre els carrers d'Ercilla i Garriga i Roca).

Per aquest tram de carrer hi passen força gent doncs està a tocar
de l'IES Francisco de Goya, de la Residència de Gent Gran Parc
del Guinardó, de l' Escola Parc del Guinardó així com per accedir
al Parc del Guinardó.
A la ronda guinardó si mai acaben les obres del metro continuarem
patint l'engany que van fer quan es va obrir el trànsit
connectant tots els trams del carrer. Aleshores, van dir que es
convertiria en una via pacificada. No en té res de pacífic ni el
trànsit ni el soroll constant de vehicles. Limitin la velocitat i
així aprofitin per traslladar els carrers bici a la calçada. Les
voreres pels peatons, som els més fràgils i estem tips que ens
agredeixen al seu pas alguns incívics.
Informació sobre la viabilitat i la seguretat de l'alberg per a
persones amb addiccions que s'esta instal·lant a l'antic Hotel
Aristol
El tram del c. Amilcar entre Plaça Catalana i l'Av. Mare de déu
de Montserrat, és pacificable, sent totalment prescindible el pas
pel trànsit rodat. Això afavoriria també la remodelació de la
Plaça catalana per fer-la més accessible als veïns i infants.

L'Av. Mare de déu de Montserrat, donat el relatiu poc trànsit que
te i les polítiques de mobilitat ecològica actuals i futures,
podria reduir a un carril (zona 30) + bus, millorant voreres i
inclús incloure un carril bici.
Es proposa promoure la execució del projecte de construcció del
carril bici al llarg de l'Av. Mare de Déu de Montserrat (o
creació d'itineraris bici segurs degudament senyalitzats en
carrers de l'entorn), per crear un corredor bici entre la Plaça
de la Font Castellana i l'Av. Maragall-Ronda Guinardó que
actualment no disposa de connexió directa.
Manifestar el meu acord a la connexió entre Montserrat de
Casanovas i plaça catalana. Alhora demanar que els habitants dels
edificis amb accés directe al carrer, puguem mantenir accés a
l'edifici en cadira de rodes i que les ambulàncies o cotxes
particulars arribin a l'entrada per poder arribar a persones amb
dificultats de moviment. Afegir que preferiria ascensor per tal
de possibilitar que persones amb cadira de rodes o cotxets de
criatures poguessin fer ús.
Veïns i veïnes afectats per l'avantprojecte (Codi: PR.2021.0035)
reclamem amb urgència interlocució amb l'equip de Gestió
Territorial del Districte d'Horta-Guinardó per avaluar les
conseqüències d'una transformació de caràcter irreversible, així
com per plantejar solucions per als greuges que l'avantprojecte
comporta als veïns i a les veïnes del tram de carrer afectat i
alhora per contrastar opcions alternatives que afavoreixin la
connexió del c/Montserrat de Casanovas i la pl. Catalana.
Buenas tardes,

como vecina de la calle Florencia me veo afectada por un problema
recurrente que tiene lugar las noches de jueves, viernes, sábado
e incluso algunos domingos. Grupos de gente se juntan en el
parque del Nen de la Rutlla desde las 12 de la noche hasta las 7
de la mañana, con música y gritos. Me pregunto si no se podría
hacer algo para evitar estas molestias, servicio de vigilancia
nocturno o algo.

Gracias
1. Cristina García

2. Anna Mauri

Des de l'AFA i families que iniciem estudis a l'escola Torrent
d'en Melis volem exposar la situació d'aquesta escola.
M'adreço a vosaltres com a veí del carrer Sant Quintí per exposar
una situació que fa mesos que estem patint i que necessita una
intervenció urgent. Des de fa temps, un soroll constant, semblant
a un motor, prové de l'hospital de Sant Pau (casa de la
convalescència). Aquest soroll sembla originar-se en els equips
d'aire condicionat, que probablement estiguin envellits i, per
tant, generen més soroll del que seria normal.

El soroll no es produeix a totes hores, però sí de forma molt
freqüent i gairebé cada dia, tant de dia com de nit. Aquesta
situació està afectant seriosament el descans i la qualitat de
vida dels veïns de la zona.

Sol·licitem que es prenguin les mesures necessàries per verificar
l'origen d'aquest soroll i posar-hi solució al més aviat
possible. Estem convençuts que una revisió o manteniment adequat
dels equips d'aire condicionat podria resoldre aquesta
problemàtica.

Agraïm la vostra atenció i esperem que es pugui donar una
resposta a aquesta situació tan aviat com sigui possible.

Link al video amb el soroll:

https://drive.google.com/file/d/1Qs8vJEB2rAyec3nwqUxaBF8Eedw1cak_/view?usp=drivesdk
Posar més aparcaments de motos i treure tots els carrils bici que
van per les voreres.
Ampliar  la superfície dedicada al vianant, millorant
l'accessibilitat i el confort dels espais per a vianants.
Promoure el Camí Escolar i la mobilitat sostenible i segura als
centres educatius.
Ampliar i millorar la xarxa d'itineraris de bicicleta, revisant
els punts conflictius amb més sinistralitat.
Augment de l'oferta d'aparcaments de bicicletes a la via pública.
Fomentar els punts de servei per a la bicicleta a les estacions
de transport públic.
Adaptar la normativa existent a la realitat de la bicicleta i
altres ginys.
Consolidar la Nova Xarxa Bus i millorar el servei de les línies
restants.
Revisar els recorreguts de les línies interurbanes de bus dins la
ciutat.
Impulsar les infraestructures fora de la ciutat per afavorir el
transport públic interurbà.
Millorar el servei de Metro: més parades, major freqüència de pas
i major accesibilitat.
Ampliar la xarxa de Zona Bus i incorporarció de noves tecnologies
per millorar la gestió i la informació als usuaris del servei
Zona Bus.
Disminuir els km en buit de circulació de taxis.
Fomentar lús de vehicles (taxis) sostenibles i accessibles.
Facilitar noves tecnologies en la gestió de parades de la ciutat.
Fomentar la implantació de la T.Mobilitat: únic títol de tranport
públic.
Asignar diferents maneres de realitzar la DUM en funció de cada
context.
Estudiar la implantació d'Àrees de proximitat i Centres de
Distribució.
Justificar, mitjançant un Pla d'Usos de la superilla, l'ús de
vehicles elèctrics per a DUM.
Actuar intensivament sobre els punts de risc d'accidents de
trànsit a la ciutat.
Adjudicació de diferents velocitats màximes als carrers segons la
previsió de superilles.
Fomentar el canvi modal de vehicle privat a transport públic o
vehicle compartit.
Promoure vehicles més eficients, més segurs i més nets. Fomentar
el vehicle elèctric i lús d'altres combustibles com GLP, GNC,
biogàs, H2 .
Impulsar la implantació de punts de recàrrega per a vehicles
elèctrics fora de la calçada.
Cal seguir treballant per una major autonomia a les voreres,
tenint el compte la diversitat de col·lectius que les utilitzen.
La normativa s'ha tornat més laxa amb l'hosteleria. Cal tenir en
compte que, en el cas de les persones invidents, per moure's amb
el bastó, la referència sempre és la façana. Això és extensiu per
qualsevol obstacle (cavallets, testos, bastides, etc.).
Fer que arribin sempre a façana (inclús a les voreres més
amples).
A les voreres amples fer-hi encaminaments centrals.
El semàfor de l'altra banda queda molt allunyat i es fa poc
visible.
Apropar les parades de transbordament
Augmentar la freqüència de pas (ara van massa plens)
Afegir bancs d’espera
Millorar els sistemes d’accessibilitat (ara no funcionen)
Afegir una línia que faci Guipúscoa-Aragó
Es concreten els números 16, 36, 54. Són poc accessibles ja que
al pujar les cadires de rodes es troben una barra al mig.
També cal millorar el sistema de subjecció de cadires de rodes
als nous busos (no hi ha cinturons adequats).
La falta de soroll genera inseguretat i més risc de patir
accidents, sobretot entre persones invidents.
Sovint no funciona o són els mateixos conductors que abaixen el
volum. Cal fer que no es desconnecti mai.
També cal millorar-ne la intel·ligibilitat
La informació acústica sovint no se sent bé
S'han d'incorporar tutorials gràfics (vídeo) i amb llengua de
signes
Regular clarament la utilització de bicicletes i d'altres enginys
prohibint la seva utilització fora dels carrils reservats i
prohibint el seu ús per qualsevol vorera o zona peatonal.
Prohibir les aglomeracions de grups turístics a la via pública.
Regular o prohibir la professio de guia turístic gratuït.
A la xarxa viaria bàsica, principalment els carrers Aragó, Gran
Via de les Corts Catalanes, avinguda Diagonal i carrer Valencia
s'incompleix la normativa mediambiental en qualitat d'aire (RD
10/210) i contaminació acùstica (RD 1367/2007). Com a diferents
mesures proposo:
- Reducció del nombre de carrils.
- Reducció de la velocitat a 30 Km/h amb controls de velocitat.
- Prohibició del seu us com a vies per a atravesar Barcelona, amb
control de manera similar a com es fa amb les Rambles.
A la xarxa viaria bàsica, carrers Aragó, Gran Via, Diagonal i
carrer Valencia, s'incompleix la normativa mediambiental en
qualitat d'aire (RD 10/210) i contaminació acùstica (RD
1367/2007). Cal disminuir radicalment el nombre de vehicles que
hi circulen.  Proposo:
- Reducció del nombre de carrils de circulació de vehicles a
motor.
- Reducció de la velocitat a 30 Km/h amb controls de velocitat
reals.
- Prohibició del seu us com a vies per a atravesar Barcelona, amb
control d'accés.
En els semafors on els cotxes giren i creuen el carril, podria
ser interessant que el semafor de bicicletes es trobi just abans
de la confluencia amb l'altre carrer. Aquests metres de guany en
relació al cotxe ens dona mes visibilitat i evitaria que molts
cotxes fessin el gir sense mirar, generan accidents o situacions
de perill.

Sería interessant a traves de campanyes informatives o
sancionadores evitar que molts ciclistes circulin contra direcció
pels carrils bici.
L'Eixample dispossa de carrers verticals pràcticament lliures de
soroll i fum (Enric Granados, Compte Borrell, Rambla de
Catalunya,...) però li manca carrers horitzontals per tal de
poder fer desplaçaments complets a peu evitant el soroll i la
contaminació dels vehicles a motor.
Apostar per una ciutat verda per a vianants i sense cotxes. Crear
estacionaments per a cotxes a la perifèria de Barcelona, fora del
nucli urbà, gratuït pels usuaris,  amb connexions a transport
públic urbà àgil i principalment col·lectiu. Restringir
l’aparcament a tota Barcelona als residents amb permís.
Baixar a 40km/h velocitat topall en tota l'àrea urbana. Control
radars velocitat per trams en comptes de control en un punt ja
que aquest afavoreix frenades i accelerament amb el q suposa en
contaminació acústica.
Reduccio del nombre de cotxes: Establir  un peatge urbà per a
l'entrada de vehicles. Prioritzar la inversió en transport públic
de Barcelona juntament amb la resta de ciutats de l'àrea
metropolitana.
Carrils bici unidireccionals per garantir la seguretat tant dels
ciclistes com de la resta d'usuaris. En ser bidireccionals, una
de les dues direccions va en "contra" del sentit de circulació.
Això genera inseguretat entre els usuaris, sobretot entre els
ciclistes, que van en contra direcció dels cotxes.
· Fer inversions més eficients per afavorir la seguretat en
caminar.
· Tenir en compte la dimensió d’anar amb companyia dependent o
amb embalums.
· En els càlculs de densitat de vianants a l’espai públic tenir
en compte el sexe i si la persona va acompanyada o no.
· Millorar el manteniment del paviment per augmentar la
seguretat.
· Ser eficaç amb les obres de millora (que no hi hagi obres cada
dos per tres).
· Senyalitzar bé els canvis de nivell en voreres.
Crear espais agradables per incitar la gent a caminar més: crear
“petits pulmons” (horts urbans, parterres), ombra, seients, fonts
i pipicans i fer-ne pedagogia per generar responsabilitat
col·lectiva d’aquests espais. Instal·lar més bancs (poden ser
individuals però en rotllana per socialitzar), sobretot en
carrers amb pendent.
Dissenyar els camins o espais de pas segons els hàbits de
mobilitat a peu de la ciutadania.
Educació cívica en totes les formes de mobilitat:  fomentar
educació vial des de petits (en bici i patinet); promoure més
campanyes per a joves en l’ús de la bicicleta i vehicles de
mobilitat personal (patinets i rodes elèctrics, etc); aplicar
mesures per evitar que els vianants baixin al carril bici sense
mirar; més disciplina viària (prevenció, vigilància, sancions,
educació); promoure l’educació cívica a l’anar a peu (anar per la
dreta, etc.).
Afavorir i promocionar l’ús del camí escolar per reduir l’ús del
cotxe i fomentar un estil de vida saludable i actiu entre els
infants. D’aquesta manera, dóna autonomia als infants i allibera
el temps d’acompanyar a l’escola per a les persones,
principalment dones, que es dediquen al treball de cures.
Incorporar una mesura al PMU que contempli la necessitat de
reduir la percepció d’inseguretat al carrer.
Avui dia, s’està expulsant el veïnat de tota la vida i la gent ja
no es coneix pel carrer. Això influeix en la percepció de
seguretat i els hàbits de mobilitat.
Millorar la visibilitat als carrers i evitar obstacles visuals
(casetes i tanques d’obra, etc.). Millorar la il·luminació:
fanals més propers entre ells i més baixos.
Als carrer on hi ha l’entrada d’una escola permetre el tall de
circulació del carrer a l’hora d’entrada i de sortida per
facilitar la recollida a peu i millorar la seguretat. Que només
puguin accedir vehicles que van a buscar els infants.
Tenir en compte la variable sexe en la diagnosi de
l’accidentalitat.
Cal disposar d'un diagnòstic sobre bicicleta i perspectiva de
gènere (en especial en el Bicing).
A les actuacions del PMU de millora de la xarxa de carrils bici
cal afegir un subobjectiu sobre mobilitat segura amb l’ús dels
elements urbans (semàfors, separadors, senyalització).
Augmentar la xarxa de bici, atès que no és equiparable la
infraestructura pels cotxes (semàfors, velocitats permeses) amb
la de la bici.
Senyalitzar bé les peces separadores de cautxú dels carrils bici
per evitar ensopecs.
Habilitar aparcaments de bicis segurs i amples (gàbies o armaris)
per què hi càpiguen diferents tipus de bicis (exemple:
cargobikes, bicis amb cadireta).
El manteniment del Bicing és fonamental a l’hora de garantir un
servei eficient i que la ciutadania hi pugui confiar com a mode
de transport diari.
Mitja hora és massa poc per alguns trajectes a la ciutat de
Barcelona, i també per algunes persones.
Ampliar servei a zones limítrofs amb altres poblacions de l’àrea
metropolitana.
Promoure Bicing elèctric entre les dones i entre gent gran que no
té problemes de mobilitat.
Intensificar les parades amb bicing elèctric.
Revisar si les línies de bus donen resposta a les necessitats de
la població (accés a equipaments, freqüència).
En l’actuació del PMU del servei de bus a demanda, disposar d’una
actuació pròpia sobre seguretat i transport públic per a les
agressions masclistes.
Revisar l’ús de busos articulats i freqüència de pas per
adequar-se a l’ocupació segons dia i hora de la setmana i època
de l’any. Exemple: A l’estiu tenir en compte desplaçaments a la
platja en bus i altres modes de transport públic.
Posar màquines de venda de tiquets a les parades (no només a
zones turístiques).
Posar seients més amples i amb més espai entre fila i fila, i
millorar-ne l'accessibilitat dels seients del final (hi ha masses
graons).
Tornar al sistema d’abans d’entrada per davant i sortida per
darrera. Era més endreçat.
Hauria de funcionar tota la setmana (també en diumenge) i
augmentar la freqüència.
· Tenir en compte el treball de cures en la infraestructura
(espai per portar cotxets, etc.) i recorreguts (escoles, CAPs,
parcs i places).
· Connectar bé amb la xarxa ortogonal de bus.
· Començar pel bus de barri en la implementació de parada de bus
a demanda.
Evitar passadissos llargs i foscos on hi ha racons sense
visibilitat. Els que ja existeixen, il·luminar-los millor.
Ubicar ascensors en llocs centrals i no en cul-de-sac,
transparents i amb bon manteniment.
A les hores punta dels FFGC, no és equitativa la reserva de
vagons per a escoles privades. Caldria tenir més en compte les
moltes treballadores de cures i/o de la llar que van a la zona
alta i garantir el transport públic per a tothom per igual.
Millorar la ventilació i refrigeració a les estacions per evitar
l’excessiva calor.
Crear petites parades de taxis per disminuir el temps d’espera i
així millorar la seguretat de les dones, sobretot a la nit.
Incrementar les parades de taxis per facilitar la mobilitat de la
gent gran que ho necessita.
Tenir en compte els desplaçaments de les persones que treballen
cuidant infants i/o persones dependents. Incorporar el terme de
“mobilitat de treball de cures” en el PMU, a part de mobilitat
laboral i quotidiana.
Tenir en compte bretxa salarial, famílies monomarentals i
treballs de cures:
·Tarifació per km recorreguts o diferenciar trajectes curts de
llargs; segons renda; i/o especial per a acompanyants en treballs
de cures
·T-Mobilitat: incorporar variable sexe en la info de la targeta
personal; preveure trajectes de cures > varies parades en un sol
viatge (recollir infants, comprar...)
·Modalitats de tarifa plana
·Tràmits d’ajuts a famílies monomarentals (evitar haver d’anar a
l’oficina central)
· Augmentar freqüència del transport públic, especialment en cap
de setmana i de nit.
· Augmentar freqüències de pas per reduir temps d’espera, també
per bus de barri.
· Controlar les freqüències per a que no passin dos autobusos (o
trens, etc) seguits de la mateixa línia i després molta estona
sense passar-hi cap.
· Reforç de la xarxa actual. Per exemple, més autobusos direcció
mar-muntanya a Eixample/Sarrià-Sant Gervasi.
Canals de comunicació per emergències que siguin ràpids i fàcils.
Que quan hi ha un incident o atac violent a un autobús, metro,
etc., hi hagi una manera d’avisar ràpidament als cossos de
seguretat, sobretot per reduir els casos d’assetjament sexual al
transport públic.
Dissenyar els símbols al transport públic de manera que no siguin
heteronormatius, i canviar-los si encara en queden.
No tants revisors i més vigilants als accessos al metro per
evitar que la gent es coli.
Reduir cost d’aparcaments municipals per alliberar espai
d’aparcament en superfície > fer abonaments mensuals.
Ampliar pàrquings socials (més econòmics) per a veïns com a
mesura també per reduir vehicles de l’espai públic.
Fomentar l'ús del cotxe compartit.
Carsharing > Fixar-se en l’exemple de Madrid.
Donar impuls des de l’administració a les iniciatives privades de
vehicle compartit (motos i cotxes) que ja existeixen per crear
una xarxa públic-privada.
Fer campanyes en mitjans de comunicació massius per visibilitzar
més el problema de la contaminació i l’accidentalitat i així:
· visibilitzar la despesa sanitària que provoca la contaminació
amb dades clares i directes per tipus de malaltia i tractament.
· generar consciència del benefici de la vegetació i la seva
diversitat a la ciutat.
· donar informació de la regulació dels vehicles de mobilitat
personal.
Campanyes comunicatives, tallers i formació d'educació ambiental
a les escoles.
Cal fer un balanç entre les aspiracions tècniques i polítiques i
les de la ciutadania. Reduir un 21% no és realista
Aplicar mesures valentes com incrementar impostos per tenir
vehicles, tret que s’estigui disposat a compartir-lo.
Com s’ha fet al Pla de Mobilitat de Districte de Ciutat Vella,
contemplar la restricció de realitzar DUM en franges horàries
concretes per facilitar l’ús de l’espai públic per a
desplaçaments de treball de cures.
Donar exemple des de l’Ajuntament exercint hàbits sostenibles de
mobilitat (compartir cotxe, anar en bici, etc.) i fer-ho públic
amb dades.
El pas de motos, bicicletes i vehicles de mobilitat personal
(patinets, skates, etc.) crea conflictes a les àrees de vianants,
degut en gran part a una falta de civisme. Es proposa estudiar la
prohibició de certs tipus de vehicles en aquestes àrees, deixant
passar ambulàncies, vehicles de càrrega i descàrrega, accès a
parquing del veïnat...
Augmentar la xarxa de bici, atès que no és equiparable la
infraestructura pels cotxes (semàfors, velocitats permeses) amb
la de la bici.
Fer carrils bici especialment a punts on ja es circula molt en
bici, com als voltants de l’estació del Nord, per evitar que les
bicicletes circulin per la vorera.
Senyalitzar-los millor, que la pintura a l’asfalt es vegi bé, que
hi hagi senyals ben visibles per als vehicles, que la pintura no
rellisqui…
Marcar a l’asfalt el sentit de circulació, tant dels carrils de
vehicles com dels carrils bici, sobretot si són de doble sentit.
Es proposa millorar la senyalització al carrer tant per a
vehicles com per a vianants, i/o instal·lar més semàfors,
sobretot en punts conflictius.
Dissenyar, sempre que es pugui, els passos de vianants amb el
traçat més curt possible, evitant els passos en diagonal.
Per tal de preservar l’espai per als vianants a les voreres,
limitar l’espai que utilitzen les terrasses.
Per no eliminar tant espai d’aparcament de cotxes i motos.
No fer carrils bici de doble sentit.
Que donin prioritat de pas als autobusos, sobretot en caps de
setmana on el trànsit és menor però els autobusos triguen el
mateix degut a la regulació de semàfors.
Obligar-los a apagar el motor quan no estan circulant,
especialment a les parades d’inici/final.
Plànol de tota barcelona per veure clarament la xarxa completa i
amb la descripció de totes les línies en format llibret, per
exemple, no només en digital. Anteriorment era així i era molt
útil, ara estan dividits per zones i és més complicat.
En alguns, la part posterior és força inaccessible, cal pujar un
esglaó alt. En altres, no hi prou espai als seients per a les
cames. Altres, com el 120, són massa alts per pujar-hi.
S’han d’assenyalar més clarament els seients reservats (color
diferents, senyals més grans…) i posar-los sempre a prop de
l’entrada al bus.
Mantenir una neteja adient a tot el transport públic i
especialment als seients.
Indicar millor aquelles parades que són dobles i triples, per a
què no provoqui perdre l’autobús o haver de còrrer per agafar-lo.
Millorar la visualització de la informació a les parades sense
marquesina, ja que la informació al senyal de parada no es veu bé
(és petita i sovint està bruta).
Evitar obstacles pròxims (contenidors, terrasses) a les parades
de bus per facilitar l’accessibilitat.
Instal·lar, sempre que es pugui, plataformes d’accés.
Evitar que hi hagi arbres o escocells propers a les portes
d’entrada i sortida del bus per evitar ensopegades i accidents.
Posar seients reservats a les parades.
Millorar l’accés als CAPs i la comunicació entre ells amb
transport públic. Sobretot, aquells que són de medicina familiar
i aquells d’especialitats on la gent hi va sovint d’un a l’altre.
Repensar algunes parades per apropar-les a CAPs i altres
equipaments.
Evitar, potser multant més, que vehicles s’aturin a l’espai de
les parades.
En alguns creuaments cal ampliar l’espai de gir perquè hi ha
autobusos articulats que envaeixen les voreres quan giren.
De vegades, front un problema és necessari l’ajuda directa d'una
persona; amb l’interfòn no és suficient o el seu ús no és massa
fàcil per a algunes persones per tal de comunicar un problema i
rebre ajuda.
Millorar accessibilitat i confort (metro, rodalies i busos
elèctrics).
Fer accessible les últimes parades de la xarxa de Barcelona que
queden per ser-ho.
Fer els transbordaments més curts i accessibles, que sempre hi
hagin escales mecàniques o ascensors.
Instal·lar escales mecàniques també de baixada o escales que
poden funcionar en ambdues direccions.
És massa car. Per a molta gent és inaccessible econòmicament.
Evitar que els vehicles envaeixin l’espai de vorera al girar en
alguns encreuaments, bé limitant la mida dels camions que
circulen per la ciutat o bé ampliant l’espai de gir.
Fer campanyes de conscienciació i promoció de l’ús de vehicles
elèctrics / híbrids.
Subvencions, llocs de càrrega, etc.
S’ha de tenir en compte que potser haurien de fer una mica de so
per a què els vianants l’escoltin.
Controlar la precarietat laboral de les empreses de repartiment
en bici perquè no circulin sota tanta pressió.
Evitar o senyalitzar bé les sortides de pàrquing sobtades sobre
carril bici.
Acabar de crear la xarxa de transport públic de l’àrea
metropolitana (rodalies, ffgc, metro).
Acordar solucions entre promotors d’activitats de masses
(concerts i fires) i TMB.
Fer un sistema tarifari més just i adequat a la mobilitat de la
ciutadania (per 2 viatges/dia surt més a compte la T-10 que la
T-Mes).
Restringir el pas de motos que no siguin elèctriques. Els
ciclomotors contaminen especialment i fan molt soroll.
Fer zones de baixa emissió permanents, no només en períodes
d’alta contaminació.
Les superilles es valoren positivament i es considera que les
persones que hi viuen allà veuen incrementada la seva qualitat de
vida, entre d’altres, per la reducció de soroll. Però, s’han de
prendre mesures per a que no augmenti com a conseqüència el
trànsit i soroll als carrers perimetrals.
Regular les empreses de vehicle compartit perquè no n’hi hagi
massa i provoquin sobreocupació de l’espai públic.
Revisar si el carril bus-VAO ha funcionat, donat que la majoria
de cotxes estan ocupats només per una persona. Si l'avaluació és
positiva, comunicar aquestes dades per a que la ciutadania en
sigui conscient.
Crear ajuts a petites empreses i autònoms per renovar la flota a
vehicles elèctrics.
Ser més estrictes en el control de l’ús del mòbil per reduir
accidentalitat.
Endreçar l’espai públic perquè tothom hi tingui el seu lloc per
circular i no interfereixin els uns amb els altres (bici, a peu,
etc.).
Instal·lació de sonòmetres a la ciutat, prinicpalment a prop
d’escoles o zones d’especial interès, per controlar i, com a fi,
reduir els nivells de soroll.
Reforç del servei de neteja i possibles multes a aquelles
persones que embruten el carrer. D’una banda, fer campanyes de
conscienciació entre la ciutadania per mantenir la ciutat neta, i
de l’altra, que s’habilitin més àrees d’esbarjo per a gossos o
pipicans. El fet que hi hagi carrers molt bruts, fa que no s'hi
passi per allà tot i que siguin carrers més tranquils i còmodes
per anar a peu.
Controlar els nivells de soroll dels cotxes i motos per reduir
els nivells generals de soroll a la ciutat.
Prioritzar vianants en fases semafòriques.
De vegades el temps que els vianants tenen per passar és massa
poc, sobretot per a infants o persones amb problemes de
mobilitat. Especialment, a carrers grans com, per exemple, la
Diagonal i la Gran Via.
Fer voreres més amples i evitar obstacles a la via pública
pensant en les persones treballadores de cures.
Fer-les sempre tan amples com es pugui, com més amples millor.
Sobretot en punts conflictius o accessos a escoles. Més
vigilància als carrers en hores punta.
Com per exemple:
· Gran de Gràcia - Travessera de Gràcia
· Riera de Sant Miquel – Luis Antúnez
· Gran de Gràcia – Goya
· Berga – Sant Marc
Treure tots els vehicles (excepte mercaderies i transport
públic). S’ha de pensar que fins i tot els vehicles elèctrics
contaminen al crear electricitat si aquesta no ve de fonts
renovables.
- Per reduir cotxes s’ha de millorar el transport públic de
connexió.
- Que l’ITV certifiqui les emissions dels vehicles.
- Incrementar les zones restringides al pas de vehicles.
- Impulsar més les zones 30.
- Limitar l’aparcament a un sol vehicle per família en edificis
de nova construcció.
Incentivar la compra de proximitat i fomentar la compra no
impulsiva per reduir els trajectes de distribució. Per exemple:
retardar lliurament i crear centres de distribució.
Reforç del servei de neteja i possibles multes a aquelles
persones que embruten el carrer. D’una banda, fer campanyes de
conscienciació entre la ciutadania per mantenir la ciutat neta, i
de l’altra, que s’habilitin més àrees d’esbarjo per a gossos o
pipicans. El fet que hi hagi carrers molt bruts, fa que no s'hi
passi per allà tot i que siguin carrers més tranquils i còmodes
per anar a peu. Per exemple, el Carrer Tavern als voltants del
Jardins de Moragas.
Treure carrils bici de la vorera, sobretot a llocs com la Gran
Via, on les bicis circulen a gran velocitat i sovint de manera
incívica.
Fer carrils bici especialment a punts on ja es circula molt en
bici, com als voltants de l’estació del Nord, per evitar que les
bicicletes circulin per la vorera.
Especialment a la Diagonal i a la Gran Via, n’hi ha massa
trànsit.
Incrementar el verd a Barcelona per poder passejar, anar a jugar,
etc.; actualment hi ha encara molt poc.
Que la senyalització d’estacionament de motos en calçada en
bateria es modifiqui perquè les motos tinguin visibilitat quan
desaparquen (inversió de l’angle).
Es necessari atendre les necessitats de determinats col·lectius
com els agents comercials ja que el volum de les mostres els
impedeix utilitzar el transport públic o la bicicleta.
Sol·licitud de regulació que possibiliti l’ús de les ÀreaDUM.
Cal una mobilitat segura en la bicicleta, tant per
accidentalitat, com per robatori de bicicletes i  es proposa
explorar el tema de bicibox.
·Participació equitativa i transversal que inclogui desigualtat
social
·Estudiar per què no es redueix el vehicle privat, potser
incloure adults dins col·lectius de treball
·Consistència tècnica, més ciència i visió metropolitana.
·Planificació integrada dels diferents sistemes de transport
públic, cal lideratge potent
·Nomenclatura Europea PMUS (s = sostenible).
·Sensibilitzar i fer formació, plans específics per col·lectius
vulnerables
·Coordinació interdepartamental de l’Administració
· Grans objectius contra el canvi climàtic: doblar oferta
transport públic i reduir emissions de carboni un 40% abans del
2030. Al 2050 tota l’energia renovable.
· Visió de la salut i els efectes de la contaminació generada per
la mobilitat: la salut està relacionada amb seguretat viària,
contaminació i mobilitat activa.
· Percentatge de desplaçaments en bici mínim del 5%.
· Més ambició en el percentatge de mobilitat a peu.
· Mes èmfasi en la comunicació.
· Contenir més l’ús del vehicle.
·Dades sectoritzades d’accidentalitat in itinere i en missió
(incorporar món laboral amb Barcelona Activa)
·Referències a les infraestructures: rondes i C-58
·Ampliar mostra en anàlisi d’accidentalitat per edat i gènere
·Indicadors econòmics i objectius més reals
·Info evolució bici (aranyes de trànsit, dades obertes)
·Dades aforament de la mobilitat
·Distinció de cotxe i moto a vehicle privat
·Distinció entre taxi, vehicle compartit, mobilitat empresarial,
mobilitat turística.
·Distinció a DUM entre mercaderies i última milla
·Informació veraç i concreta de vehicles ecològics per
concessionaris.
·Increment de matriculació no tant pes com a indicador de
recuperació econòmica.
És difícil disminuir el soroll de la mobilitat perquè malgrat que
la percepció sigui de malestar per soroll, quan s’han fet
mesuraments acústics de vehicles el resultat és que no se superen
els límits.
La mobilitat segura i la mobilitat saludable es plantegen al PMU
com a dos eixos però en podrien ser un perquè una cosa comporta
l’altra.
Intentar disminuir la intensitat acústica dels vehicles que
utilitzen sirenes.
Fa temps s'utilitzava un tipus de senyal acústic que minimitzava
l'impacte sonor d'aquestes sirenes. Actualment sembla que s'ha
deixat d'utilitzar.
L'Actual plà de mobilitat està perjudicant als treballadors que
viuen però treballen fora de Barcelona, s'han destruit plaçes
d'aparcament pels veïns i eliminat zones blaves, fet que està
abocant als veïns que no podem pagar un aparcament privat de
mínim 100€ a plantejar-se viure fora la ciutat, o cercar feina a
la ciutat, cosa complicada, ja que els preus són per a rics
només.
Proposo fer parkings gratuïts pels vehicles elèctrics i
bonificats pels veïns.
L'Actual plà de mobilitat està perjudicant als treballadors que
viuen però treballen fora de Barcelona, s'han destruit plaçes
d'aparcament pels veïns i eliminat zones blaves, fet que està
abocant als veïns pobres (no podem pagar 100€ per un parking) a
plantejar-se viure fora la ciutat, ja que els preus són només per
a rics.
Proposo fer parkings gratuïts a les entrades de la ciutat, al
costat del metro, tram o llançadera per tal que circulin menys
vehícles.
L'ajuntament està malgastant diners en fer obres recorrents a
diferents punts de la ciutat, hi ha carrers que no s'han tocat
mai i hi ha altres que tot els anys es fan actuacions.
No gestionar la ciutat amb populisme i adaptar les necessitats de
mobilitat als veïns, per exemple al carrer Padilla per tal
d'encavir un carril bici doble s'ha reduit l'amplitud dels
carrils, fet que fa que els conductors d'autobus (D50)o bé
furgons de mercaderies ocupin 2 carrils, fet que provoca més
retencions i més contaminació, ah i més lentitud del bus.
Obligar a la operadora (Clear Chanel) a fer servir vehícles
elèctrics per al transport de les bicicletes als diferents punts
de servei.
No es ilògic que facin servir gasoil /betzina per transportar les
bicis?, al final anar amb bicing contamina i molt.
Hi han moltes parades de Renfe a Barcelona que no estan encara
adaptades per persones amb greus problemes de mobilitat.
Un bon exemple és l'estació de Sant Andreu Arenal, aquesta
estació molt utilitzada per gent que ve de fora, ja que connecta
moltes petites i mitjanes poblacions amb Barcelona mitjançant
l'estació d'autobusos.
Seria bo planificar com es pot millorar la connexió entre metro /
Renfe / autobusos en aquest punt.
Creació una superilla al casc antic del Camp de l'Arpa delimitada
pels carrers Freser, Mallorca, Navas i Independència
Tenir present la contaminació acústica

Global
- A partir del mapa de soroll de Barcelona realitzar
modificacions urbanístiques i de reordenació de trànsit per
eliminar espais crítics que superen la recomanació de l'OMS
-Crear zones de silenci. Zones en les quals el nivell de soroll
estigui limitat i que siguin punt de partida per anar estenent-se
a la resta de la ciutat
Individual
-Establir límits de soroll en funció de l'hora
-Control i sancions als que no respectin els límits
Són molts els pobles i les ciutats que han protegit zones molt
sensibles a la contaminació creant zones on només poden circular
els residents i serveis. La proposta es protegit els carrers més
estrets de la nostra ciutat, que bàsicament es troben als nuclis
antics, del trànsit i contaminació intensa. Hem de ser conscients
que la qualitat de l'aire que respirem depèn molt de la distància
al focus emissor (tub d escapament) i els carrers estrets són
especialment delicats.
Diseñar los pasos de peatones acordes a la intensidad de uso
peatonal para agilizar el cruce peatonal de calles a la vez que
la movilidad automotora, buscando menor tiempo de emisión de
gases de los vehiculos abonando a evitar el cambio climatico
Cada vegada hi ha més bicicletes i al circular per la ciutat es
veu constantment que no respecten les normes de circulació,
provocant accidents. Es tracta d'una mitjà de transport amb
moltes avantatges. Haurien de tenir una assegurança per els casos
en els que provoquen accidents, haurien de tenir una llicència de
circulació ja que estan circulant per la ciutat. No tenen cap
responsabilitat civil?
Davant d'aquests irregularitats que podem fer? Que pensa fer
l'ajuntament?
Fer obligatori l'ús de mesures de seguretat (casc, braçalet
reflector), sobretot el casc en el transport del bicis i
patinets.
En el cas del bicing establir que tots els vehicles d'aquest
servei disposin d'aquestes mesures de seguretat.
Cal fomentar actituds vials que generin consciència ciutadana i
comportaments encaminats a la creació del sentit vial, la
convivència i les pautes adequades per a una mobilitat segura.
L'Educació Vial no és un coneixement que es pugui adquirir de
manera espontània e inconscient en interacció amb el context.
L'Educació Vial ajudaria no tan sols a augmentar la seguretat,
sinó a millorar la qualitat de vida, és per això que es necessari
concedir-li la importància que es mereix.
Donar suport a les persones que comparteixen els seus vehicles
amb millors preus d’aparcament al carrer o a parkings privats, i
destinar places de parking públiques a cotxes que siguin 100%
compartits (ja siguin de particulars o d’empreses) amb millors
preus d’aparcament.
Els cotxes compartits frenen la compra de vehicles privats, i per
tant, ajuden a descongestionar la ciutat: premiem a les persones
utilitzen el carsharing!
Potenciar que hi hagi places d’aparcament als edificis de nova
creació que estiguis destinades únicament a cotxes compartits.
Els nous edificis tindran menys places d'aparcament per als veïns
(1 plaça per a cada 4 veins, en comptes d'una plaça per veí).
Aquesta mesura es podria ampliar amb d'adjudicació d'una plaça
extra per edifici destinada a l'aparcament d'un vehicle
compartit. Així, els veïns de cada comunitat, podrien compartir
un cotxe sempre que ho necessitessin.
Identificar els vehicles que són compartits amb un distintiu i
treballar un pla d’avantatges per als propietaris dels mateixos
(diferent preu en peatges, avantatges en aparcaments, etc), per
animar així a la ciutadania a comptar amb aquest distintiu
compartint els seus vehicles.
Situar a les entrades de la ciutat parkings que permetin aparcar
els cotxes gratuitament i des d’allà, entrar a la ciutat amb
transport públic, bicicleta, etc. En aquestes zones d’aparcament
s’hi poden destinar algunes places a cotxes compartits, i així,
potenciar l’ús del carsharing d’una banda per sortir de la
ciutat, i l’ús del transport públic per arribar a aquests punts.
Sant Andreu del Palomar encara que sembli bastant pacificat
encara hi ha molts cotxes i motos que l'utilitzen fent molt de
soroll i fent que el que hauria de ser un barri molt tranquil no
ho sigui tant.
Crec que hi ha mesures que es podrien dur a terme algunes accions
de pacificació un bon exemple és el nou carrer de Sant Andreu
però crec que hi ha més carrers que també es pot aplicar el fet
de trencar que siguin una línia recta.