darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
[text en procés de redacció]

Reflexionem al voltant de les problemàtiques i inquietuds
detectades, en primer lloc caldria incloure la formació en
matèria d’igualtat i conscienciació de la diversitat de manera
gratuïta als Centres Educatius, assegurant una mirada amplia del
professorat d’orientació sexual, dissenyant xerrades/matèries de
formació continuada amb exemples externs dels diferents tipus de
discriminacions reflexionant sobre què signifiquen aquestes
discriminacions i quines conseqüències tenen. Podria iniciar-se a
primària per conscienciació i fer-la de manera obligatòria a
secundària.

Seguint amb aquesta mirada, cal tenir present un ús del
llenguatge que tingui en compte a les persones no binàries, però
reflexionem que cal prioritzar altres temes com l’accés a la
sanitat o els mateixos drets davant de serveis imprescindibles.

En tercer lloc posem la mirada en la sensació de seguretat i
comoditat en l’ús de la via pública per tothom. Reflexionem sobre
el paper de la policia, els hi caldria formació específica per
tal que esdevinguin agents contenidors en situacions d’agressió
per condició sexual, per exemple. L’adaptació d’espais amb moltes
escales posant-hi més rampes afavoriria el pas de la gent gran o
persones amb mobilitat reduïda.

Creiem també que caldria millorar la formació en valors i
mediació a formadores i adolescents, garantint suport psicològic
als centres educatius, com a acompanyament en el procés
adolescent, i fixant també l’acció en les persones que fan
bullying (l’expulsió no resol res).

També posem la mirada en les persones sense llar, l’habitatge és
un dret per tant s’hauria de revisar el sistema d’ajudes i beques
per garantir accés a la formació, això milloraria l’accés al món
laboral. Garantir també ajuda psicològica, acompanyament per
millorar l’èxit en l’accés al treball.

Per últim reflexionem en la part positiva de fer trobades entre
persones amb diferents orígens i cultures, ajudaria a conèixer
els costums dels diferents llocs i aprofundir en els vincles.
[text en procés de redacció]

• Xerrades, pedagogia, sensibilització, formació i informació:
entre alumnat, a les famílies com a agents educadors, als centres
educatius,… de tots els temes importants (educació sexual i
lgtbiq+, diversitat, masclisme, diversitat cultural,
seguretat,...). Fer xarxa.

* Formació gratuïta dins dels Centres Educatius,
* Xerrada pel professorat d'orientació sexual (l'homosexualitat o
els homes heterosexuals amb "estereotips femenins" estan
discriminats) i sembla que existeix respecte però no és així.
* Les xerrades serien de formació continuada amb exemples externs
de què significa i les conseqüències reals d'aquesta
discriminació: què sents? què significa a les nostres vides?
* Assignatura amb aquesta matèria sobre transexualitat i
orientacions sexuals per l'alumnat (es podria començar a primària
per conscienciació) i obligatòria en secundària.

• Ús de llenguatge inclusiu i respectar els pronoms de les
persones.

* Utilitzar la diferenciació lingüística pot generar etiquetatge.
L'ideal seria no tenir-nos que diferenciar però s'ha d'escoltar
les necessitats dels col·lectius discriminats.
* Hi ha altres temes més importants com l'accés a la sanitat o
els mateixos drets davant de serveis imprescindibles.
* Sí és important incloure el "e" si és una necessitat de
persones no binàries dins d'un col·lectiu.
• Barris i mobiliari urbà adaptats per a tota la diversitat de
persones, més i millor il·luminats i segurs, més policia.

* Il·luminació millor i més policia és per seguretat: la policia
seria un mètode de contenció per gent agressora: la gent no
s'atreviria a insultar o agredir a altres per condició sexual,
per exemple. Millorar la il·luminació per evitar la percepció
d'inseguretat
* La zona dels museus i del Montjuïc té moltes escales i hi ha
moltes rampes: no està preparada per gent amb mobilitat reduïda,
la gent gran.
* La policia hauria de tenir formació.
• Augmentar el nivell psicològic i el nivell de formació general,
més formació en mediació (resolució alternativa de conflictes).
Proporcionar ajuda psicològica per s les situacions de
discriminació i maltractament diverses.

* Persones que ha fet bullying o altres agressions amb l'expulsió
no resolem res.
* Més ajuda psicològica en els centres dins del procés
adolescent: més acompanyament
* Ensenyament en valors.
• Posar barracons per gent sense llar, formació específica per a
les persones en risc d'exclusió i millorar el sistema d'ajudes i
beques.

* Montjuïc té molta gent vivint al carrer: la vivenda és un dret
i, com a mínim haurien de tenir un lloc per viure.
* Ajuda psicològica, sistema de millor ocupació = accés al
treball.
* Sistema d'ajudes i beques, per exemple, amb l'accés de la
universitat gratuïta o tenir les condicions socioeconòmiques
familiars en compte per beques/ajudes.
• Proposar espais de trobada interculturals.(*)

* Trobades per conèixer les costums d'allà i d'aquí per
aprofundir en els vincles.
* Les trobades podrien ser als patis dels instituts o als Centres
Cívics.
* Espais de trobades espontànies
(*) considerem un districte prou intercultural i ens costa pensar
en com serien les trobades.
[text en procés de redacció]
En aquest tema exposem la nostra visió sobre l’esport i els
espais on practicar-lo.
Debatrem sobre els nostres interessos com a joves en relació amb
els esports, com fer-los diversos i inclusius, i quines
característiques han de tenir els espais de pràctica esportiva a
Les Corts.
[text en procés de redacció]
• Falta de pista de tennis, de camps de futbol, pistes de
petanca, màquines d’exercici físic, llocs i espais per fer esport
a l'aire lliure en general, falta de pavellons esportius,...
• Espais d'activitats esportives actuals mal usats
• Parcs mal organitzats
• Les zones esportives són petites, i no hi ha pistes d'accés
lliures per tots els esports
• El manteniment de les pistes públiques està molt malament,
falten xarxes, material públic molt deixat,...
• Falta d'aparcament segur per a bicis
• Falta varietat esportiva en general i a les activitats
escolars en particular, les que hi han no són sempre de qualitat
i els falta material
• Activitats esportives massa cares, molta oferta privada i
poca pública, esports inaccessibles per gent sense recursos
[text en procés de redacció]

Revisant les problemàtiques i inquietuds del paràgraf anterior,
fixem la mirada en aquelles que van en relació amb l’accés a
l’esport. Per una banda es considera que les persones que ja són
expertes en qualsevol esport, ajudin més a les persones que estan
començant. Com un programa de voluntariat però cap a les
activitats esportives.

Per altra banda, afavorir que les pistes siguin accessibles per a
tothom i que hi hagi una persona de reforç i acompanyament a
persones que puguen tenir més dificultats, inclosa la gent gran.

També reflexionem sobre que per aprendre un esport cal anar a un
club, però hi ha gent que no té suficients diners i no s'ho pot
permetre. Caldria facilitar-los l'accés a través d'ajudes i
beques als clubs i a través d'una organització base de cada club
per facilitar o potenciar la reutilització de material, etc.

Per últim considerem que es podria equipar l'espai públic amb
esports una mica més diversos.
[text en procés de redacció]
En aquest tema exposem i raonem propostes de millora de les
places i carrers dels barris de Sarrià-Sant Gervasi.
Debatrem sobre si l’espai públic s’adequa a les nostres
necessitats com a joves, si hi ha suficients espais de trobada,
si estan convenientment equipats, si tothom ens hi sentim bé, si
són suficientment nets i segurs, entre d’altres.
[text en procés de redacció]
• Falta de biblioteca
• Falta equipaments esportius públics o als parcs
• Falten zones d’oci adolescent públic (pocs llocs on descansar,
estar en grup), més espais com la “Casa Sagnier”
• Falta zona comercial al barri
• Sentiment d’inseguretat i por al carrer
• Falta il·luminació
• Contaminació atmosfèrica i acústica
• Falta de fonts
• Aigua dolenta
• No es té cura dels parcs
• Poca vegetació a parcs i carrers
• Presència de rosegadors a parcs i zones públiques
• Carrers i mobiliari urbà bruts i en mal estat
• Pocs contenidors de reciclatge, papereres i punts verds
• Pocs autobusos
• Robatoris i tocaments al transport públic
• Pocs carrils bici
• Ús excessiu del vehicle personal, sensació de massa trànsit
• Places de pàrquing per persones amb mobilitat reduïda en desús
• Falta d’espais per gossos (pipicans i parcs)
• Massa coloms
[text en procés de redacció]

Revisant les problemàtiques i inquietuds del paràgraf anterior,
fixem la mirada en aquelles que van en relació amb la sensació
d’inseguretat als carrers i l’accés als transports per tothom.

Amb relació al primer tema, es comenta que s'hauria de millorar
el nombre, localització i qualitat dels fanals del carrer, però
també que això no acabaria de resoldre la sensació d'inseguretat
que com a dones sentim. Aquesta sensació ve donada davant de la
desprotecció dels possibles incidents o agressions i la
dificultat que alguna persona acudís a ajudar o intervenir
ràpidament si passa quelcom.

Per encarar aquesta última reflexió es proposa pensar en educar
en el "socors", en l'ajuda a la persona que es troba en algun
problema. Educació i conscienciació a la ciutadania i als
instituts de com actuar i quins mitjans tenim (telèfons de
contacte...) en cas de trobar-nos en alguna situació així.

També s'havia concretat la proposta de rebre classes de defensa
personal als instituts prioritzant les noies com a objecte i
subjecte de les classes.

Pel què fa al segon, relacionat amb facilitar i adequar el
transport públic a la diversitat de persones de la ciutat.

Per una banda es proposa millorar l’accessibilitat als autobusos
per a la gent amb més dificultats de mobilitat, o gent gran, i la
que utilitza rodes (cotxets, carretons, cadira de rodes...).

Per altra banda també es demana reduir el preu per a adolescents
i repensar la T-casual. El fet que la targeta sigui unipersonal
dificulta la seva utilització i es té la percepció que n’eleva el
seu cost, es demanda tornar a la multipersonal. També es proposa
canviar el model de pagament i pagar per distància o
quilometratge (com fan altres models com ara l’holandès o el
britànic).

També s’apunta la idea de la possibilitat de tenir una targeta
recarregable de transport públic (com la OYSTER de Londres).
[text en procés de redacció]
En aquest tema exposem i raonem propostes de millora de les
places i carrers dels barris de Gràcia.
Debatrem sobre si l’espai públic s’adequa a les nostres
necessitats com a joves, si hi ha suficients espais de trobada,
si estan convenientment equipats, si tothom ens hi sentim bé, si
són suficientment nets i segurs, entre d’altres.
[text en procés de redacció]
• Poca varietat de llibres a la biblioteca.
• Manquen espais esportius a l’aire lliure, mal manteniment dels
existents.
• No es disposa de suficients espais de trobada i socialització
com discoteques per adolescents.
• Els espais lúdics són massa infantils.
• Mancances d’equipaments esportius i de lleure.
• Hi ha poques fonts al districte.
• Manca d’espais verds que ajudin a reduir els nivells de CO2 al
districte.
• Es percep l’espai públic com a poc segur.
• Seguretat per les persones invidents.
• Falta d’il·luminació de nit.
• Molt soroll a l’espai públic.
• Els carrers estan bruts.
• No existeixen lavabos públics.
• Persones fumadores en presència de menors.
• El sistema de recollida de residus reciclables no és
satisfactori.
• El camió de recollida de brossa fa molt soroll a la nit i
dificulta dormir.
• Els amos dels gossos no recullen les caques.
• Molta olor dels pipis de gossos.
• El teixit comercial del districte ofereix poques possibilitats.
• S’hauria de fer servir més el transport públic.
• Excés de cotxes als carrers.
[text en procés de redacció]

Revisant les problemàtiques i inquietuds del paràgraf anterior,
fixem la mirada en aquelles que van en relació amb l’ús i accés
a llibres i sales d’estudi, la diversitat en espais públics per
a joves amb zones verdes cuidades, així com millorar la difusió
de l’espai Fontana.També posem la mirada en temes de cures en
l’espai públic, i la facilitació d’accés a lavabos públics o de
comerços propers en cas de necessitat.

Es detallen a continuació:

Recollir propostes d’usuàries de Biblioteques per augmentar la
varietat de llibres; tot i que no es veu tant el problema de
varietat de llibres com el problema de l’accés a les sales
d’estudi o altres indrets de les biblioteques amb condicions de
silenci o espais de diàleg en condicions adequades de respecte
tant per la resta d’usuàries com pels adolescents que van a fer
treballs conjunts o a estudiar en equip.

Habilitar zones d’espai públic, tenint en compte la diversitat
del territori del districte L’Espai Jove Fontana és accessible,
agrada i és molt interessant pel jovent i els/les agradaria que
altres joves en altres zones del Districte tinguessin accés a la
informació de l’Espai Jove, més espais similars amb possibilitats
de jugar, ballar, xerrar de manera lliure (com un Casal de tardes
sense organització d’activitats reglades), amb accessibilitat per
tothom (consideren que la informació arriba només a joves que
estan estudiant en instituts i n’hi ha molta diversitat de joves
que no estan a la formació reglada).

Per millorar la informació sobre “Espais Joves” presents o futurs
al territori consideren que s’haurien d’engegar campanyes
publicitàries de promoció dels espais a la tele, carrers i xarxes
socials. Promocionar que són espais gratuïts per tota la jovent i
que són espais d’accessibilitat plena, gratuïta, etc

També centren la mirada inclusiva en crear una campanya de
recollida de firmes per construir equipaments esportius que
podria incorporar-se al procés DECIDIM aquesta recollida de
signatures pel districte amb l’objectiu de saber si es necessita,
interessa i quant de quòrum hi ha…

Vinculada a les cures de l'espai públic i no fumar a prop de
nens/nenes, en terrases dels bars, etc, es creu important tenir
en compte perquè molesta menjar amb fum: es tracta de respecte a
tothom.

Caldria projectar la instal·lació de lavabos públics al
districte, si cal es pot fer una recollida de firmes,
instal·lació de lavabos públics portàtils amb accessibilitat per
totes les persones amb mobilitat reduïda, gent gran, etc amb
seguretat de neteja i manteniment per higiene, promovent-los
gratuïts.

Entrada gratuïta als bars si tens necessitats físiques: habilitar
unes targetes amb preu simbòlic (paregut al bicing) per poder
utilitzar els lavabos dels bars adherits a aquesta iniciativa i
que faciliten l'accés a persones amb necessitats físiques
d'urgència. Seria opcional d'adhesió pels bars i solucionaria
moltes problemàtiques per les persones usuàries.
[text en procés de redacció]
En aquest tema exposem i raonem propostes de millora de les
places i carrers dels barris de Ciutat Vella.
Debatrem sobre si l’espai públic s’adequa a les nostres
necessitats com a joves, si hi ha suficients espais de trobada,
si estan convenientment equipats, si tothom ens hi sentim bé, si
són suficientment nets i segurs, entre d’altres.
[text en procés de redacció]
• Por a les agressions físiques o psíquiques pel carrer
• Por a caminar sola pels carrers de nit
• Manca d'espais per bicicletes i millorar la seguretat d'aquests
• Masses cotxes
• Molts espais o llocs abandonats
• Manca d'espais per joves on quedar amb amics/gues i poder
realitzar-hi activitats diverses
• Brutícia als carrers
• Policia prepotent
• Falta de policia a la nit
• Manca d'espais a l'aire lliure per animals
• Poques zones esportives a l'aire lliure, gratuïtes o a baix
preu
• Manca d'accés per a persones amb diversitat funcional
• Falta d'espais d'ajut
[text en procés de redacció]

Revisant les problemàtiques i inquietuds del paràgraf anterior,
fixem la mirada en aquelles que van en relació amb la sensació
d’inseguretat als carrers i l’adequació dels transports a la
diversitat de les persones del districte.

Centrant-nos en la manca d’il·luminació i la sensació
d’inseguretat a la nit, es comenta que s'hauria de millorar el
nombre, localització i qualitat dels fanals del carrer, però
també que això no acabaria de resoldre aquesta sensació que com a
dones sentim. Aquesta sensació ve donada davant de la
desprotecció dels possibles incidents o agressions i la
dificultat que alguna persona acudís a ajudar o intervenir
ràpidament si passa quelcom.

Per encarar aquesta última reflexió es proposa pensar a educar en
el "socors", en l'ajuda a la persona que es troba en algun
problema. Educació i conscienciació a la ciutadania i als
instituts de com actuar i quins mitjans tenim (telèfons de
contacte...) en cas de trobar-nos en alguna situació així.

També s'havia concretat la proposta de rebre classes de defensa
personal als instituts prioritzant les noies com a objecte i
subjecte de les classes.

Si ens centrem a facilitar i adequar el transport públic a la
diversitat de persones de la ciutat, per una banda es proposa
millorar l’accessibilitat als autobusos per a la gent amb més
dificultats de mobilitat, o gent gran, i la que utilitza rodes
(cotxets, carretons, cadira de rodes...).

Per altra banda també es demana reduir el preu per a adolescents
i repensar la T-casual. El fet que la targeta sigui unipersonal
dificulta la seva utilització i es té la percepció que n’eleva el
seu cost, es demanda tornar a la multipersonal. També es proposa
canviar el model de pagament i pagar per distància o
quilometratge (com fan altres models com ara l’holandès o el
britànic).

També s’apunta la idea de la possibilitat de tenir una targeta
recarregable de transport públic (com la OYSTER de Londres).
[text en procés de redacció]

De les propostes recollides en aquest espai, les participants han
escollit per concretar en accions més detallades, les quatre
següents:

Seguretat als aparcaments de bici.

Descripció de l’acció:

* L’objectiu és millorar les zones d’aparcament per bicicletes
privades, conscienciant tant a l’ajuntament com a la gent del
carrer. Voldríem explicar la situació de cada persona a qui li
han robat una o més bicicletes privades deixant-les
lligades/aparcades als pàrquings del carrer.
* Això ho representaríem amb una pancarta pòster a les zones de
més robatoris, per explicar la història i alertar a possibles
persones que vulguin aparcar-hi.
Baixar el preu del metro.

Descripció de l’acció:

* Es vol canviar el material de les targetes (per reduir despesa
i ser menys contaminants). Es proposa fer un vídeo informatiu, on
s’exposaria l’objectiu principal “abaixar el preu del bitllet”,
exposant els diferents avantatges: reducció de la contaminació,
transport més sostenible, reducció del trànsit, avantatges
econòmics, augment de la seguretat per tothom, si s’abaixa el
preu la gent comprarà més bitllet i saltarà menys.
* Concloem que rebaixar el preu del bitllet significa més
accessibilitat per a tothom, per tant hi haurà més gent deixant
el vehicle privat, reduint la contaminació i descongestionant els
carrers de vehicles i fums.
Accions concretes relacionades amb l’anterior que poden
complementar-la, sigui per contingut o per mètode de difusió:

Vídeo d’un transport públic assequible

Descripció de l’acció:

* Volem comunicar la nostra idea a partir d’un curt vídeo on
exposarem les nostres queixes i motius, el farem en format còmic
perquè no sigui avorrit.
* L’objectiu és abaixar el preu dels bitllets de metro i que no
contaminin tant, proposarem fer-ho amb targetes recarregables
perquè no hàgim de comprar un bitllet cada vegada.
Stickers dels metros.

Descripció de l’acció:

* Fer stickers per visualitzar que volem abaixar el preu dels
metros.
* Posaríem adhesius a les estacions de metro, dirigint-nos als
viatgers.
Queden sense desenvolupar les següents propostes:

* Més il·luminació als carrers i més seguretat
* Bicings per gent jove
* Treure carrils destinats a cotxes i transformar-los per
bicicletes / patinets elèctrics
* Reconstruir o arreglar els llocs per poder aprofitar-los,
habilitar-les per poder fer-hi trobades segures
* Invertir més diners en la millora de l'espai públic"
* Augmentar la neteja dels espais que hi ha
* Més seguretat i més nivell en els policies
* Millorar el sistema, per evitar més abusos policials i més
impostos
* Habilitar més parcs nous per gossos i no tants per nens/es
* Habilitar més espais a l'aire lliure, cost zero, per practicar
esports
* Aprofitar la via pública per organitzar-hi més esdeveniments
[text en procés de redacció]

De les propostes recollides en aquest espai, les participants han
escollit per concretar en accions més detallades, les quatre
següents:

Seguretat als aparcaments de bici.

Descripció de l’acció:

* L’objectiu és millorar les zones d’aparcament per bicicletes
privades, conscienciant tant a l’ajuntament com a la gent del
carrer. Voldríem explicar la situació de cada persona a qui li
han robat una o més bicicletes privades deixant-les
lligades/aparcades als pàrquings del carrer.
* Això ho representaríem amb una pancarta pòster a les zones de
més robatoris, per explicar la història i alertar a possibles
persones que vulguin aparcar-hi.

Baixar el preu del metro.

Descripció de l’acció:

* Es vol canviar el material de les targetes (per reduir despesa
i ser menys contaminants). Es proposa fer un vídeo informatiu, on
s’exposaria l’objectiu principal “abaixar el preu del bitllet”,
exposant els diferents avantatges: reducció de la contaminació,
transport més sostenible, reducció del trànsit, avantatges
econòmics, augment de la seguretat per tothom, si s’abaixa el
preu la gent comprarà més bitllet i saltarà menys.
* Concloem que rebaixar el preu del bitllet significa més
accessibilitat per a tothom, per tant hi haurà més gent deixant
el vehicle privat, reduint la contaminació i descongestionant els
carrers de vehicles i fums.

Accions concretes relacionades amb l’anterior que poden
complementar-la, sigui per contingut o per mètode de difusió:

Vídeo d’un transport públic assequible

Descripció de l’acció:

* Volem comunicar la nostra idea a partir d’un curt vídeo on
exposarem les nostres queixes i motius, el farem en format còmic
perquè no sigui avorrit.
* L’objectiu és abaixar el preu dels bitllets de metro i que no
contaminin tant, proposarem fer-ho amb targetes recarregables
perquè no hàgim de comprar un bitllet cada vegada.

Stickers dels metros.

Descripció de l’acció:

* Fer stickers per visualitzar que volem abaixar el preu dels
metros.
* Posaríem adhesius a les estacions de metro, dirigint-nos als
viatgers.

Queden sense desenvolupar les següents propostes:

* Més il·luminació als carrers i més seguretat
* Bicings per gent jove
* Treure carrils destinats a cotxes i transformar-los per
bicicletes / patinets elèctrics
* Reconstruir o arreglar els llocs per poder aprofitar-los,
habilitar-les per poder fer-hi trobades segures
* Invertir més diners en la millora de l'espai públic"
* Augmentar la neteja dels espais que hi ha
* Més seguretat i més nivell en els policies
* Millorar el sistema, per evitar més abusos policials i més
impostos
* Habilitar més parcs nous per gossos i no tants per nens/es
* Habilitar més espais a l'aire lliure, cost zero, per practicar
esports
* Aprofitar la via pública per organitzar-hi més esdeveniments
[text en procés de redacció]
En aquest tema exposem i raonem propostes de salut física però
també emocional i relacional.
Debatrem quina mena d’espais d’orientació en la salut ens calen
com a joves, en aspectes com l’alimentació, o la salut sexual,
entre d’altres.
[text en procés de redacció]
• Persones sense sostre i zones marginals al barri.
• Massa policia (equipament desproporcionat).
• Els polítics no fan res per a la salut.
• Pocs equipaments sanitaris al barri (hospital, CAPs,
farmàcies…), amb mala neteja.
• No agafen el telèfon en CAPs, hospitals… Llarga espera per
donar cita
• Demora en les ambulàncies.
• Inquieta el benestar emocional i mental.
• Productes farmacèutics perjudicials (vacunes no segures).
• Sensació que no s’investiguen prou les malalties que no tenen
cura
• Assetjament sexual i desconeixement per part dels i les joves
• Malalties de transmissió sexual.
• Consum de droga i tabac al carrer o zones pròximes.
• Inquieta la salut física (obesitat, alzheimer, Covid-19)
• Mala alimentació.
• Pocs espais per fer exercici.
• Brutícia als carrers que generen malalties.
• Sentiment d’inseguretat en algunes zones (sobretot les noies).
• Pobresa.
[text en procés de redacció]

Revisant les problemàtiques i inquietuds del paràgraf anterior,
fixem la mirada en aquelles que van en relació amb les persones
sense sostre, la manca d’equipaments sanitaris, benestar mental i
emocional dels/les adolescents, assetjament a les noies, consum
de tabac i drogues, i accés a una alimentació saludable.

Concretem aquesta mirada en el fet que les persones més joves
tenen un millor estat de salut, generalment. L'edat també
augmenta la seva possibilitat per trobar feina. La proposta
inclusiva relacionada amb la preocupació per l'existència de
persones sense sostre haurà de tenir en compte l'edat.

El fet que hi hagi pocs equipaments sanitaris, afecta sobretot a
les persones amb malalties cròniques (tota classe de malalties).

Benestar mental i emocional: l'edat és un factor que determina
l'estat mental i emocional, s'hauria d'incloure els/les
adolescents i donar-los la importància que tenen. El benestar
emocional afecta en molts àmbits als adolescents (acadèmic,
personal, familiar). Estaria bé oferir als adolescents punts de
suport emocional.

Assetjament sexual i desconeixement: sembla que hi pot haver una
diferència en la percepció sobre l'assetjament sexual entre
nois/noies en l'adolescència. Les plataformes de continguts tenen
una gran influència en aquest aspecte, ja que els joves en som
uns grans consumidors, promouen la normalització d'aquest
assetjament. Seria necessari regular la "idealització i
romantització" de l'assetjament.

Consum de droga i tabac: els menors d'edat, tot i que no està
permès, tenen un fàcil accés a aquest producte. El factor de
l'edat, determina aquest punt, ja que estem en ple
desenvolupament. El poder adquisitiu també determina el tipus de
drogues que es consumeixen, així com les possibilitats de
sortir-se'n.

Alimentació: falta d'accés a menjar ecològic. Es podria facilitar
l'accés a través d'horts ecològics als instituts, escoles, etc. o
creant un hort comunitari. L'agricultura podria servir també com
a eina terapèutica i treball comunitari intergeneracional, alhora
que s'oferiria també un servei ambiental.
[text en procés de redacció] Revisió de les problemàtiques i
inquietuds, per fer que les propostes de millora siguin
inclusives i suposin una millora de la vida quotidiana, tant de
la ciutadania adolescent com de la resta de veïns i veïnes, amb
tota la seva diversitat.

Durant el debat amb les representants de districte s'han fet les
següents reflexions:

Les persones més joves tenen un millor estat de salut,
generalment. L'edat també augmenta la seva possibilitat per
trobar feina. La proposta inclusiva relacionada amb la
preocupació per l'existència de persones sense sostre haurà de
tenir en compte l'edat.

El fet que hi hagi pocs equipaments sanitaris, afecta sobre tot a
les persones amb malalties cròniques (tot tipus de malalties).

Benestar mental i emocional: l'edat és un factor que determina
l'estat mental i emocional, s'hauria d'incloure els/les
adolescents i donar-los la importància que tenen. El benenstar
emocional afecta en molts àmbits als adolescent (acadèmic,
personal, famíliar). Estaria bé oferir als adolescents punts de
suport emocional.

Assetjament sexual i desconeixement: sembla que hi pot haver una
diferència en la percepció sobre l'assetjament sexual entre
nois/noies en l'adolescència. Les plataformes de continguts tenen
una gran influència en aquest aspecte ja que els joves en som uns
grans consumidors, promouen la normalització d'aquest
assetjament. Seria necessari regular la "idealització i
romantització" de l'assetjament.

Consum de droga i tabac: els menors d'edat, tot i que no està
permès, tenen un fàcil accès a aquest producte. El factor de
l'edat, determina aquest punt ja que estem en ple
desenvolupament. El poder adquisitiu també determina el tipus de
drogues que es consumeixen, així com les possibilitats de
sortir-se'n.

Alimentació: falta d'accés a menjar ecològic. Es podria facilitar
l'accés a través d'horts ecològics als instituts, escoles, etc...
o creant un hort comunitari. L'agricultura podria servir també
com a eina terapèutica i treball comunitari intergeneracional,
alhora que s'oferiria també un servei ambiental.
[text en procés de redacció]
En aquest tema exposem i raonem propostes de millora de les
places i carrers del barri d’Horta-Guinardó.
Debatrem sobre si l’espai públic s’adequa a les nostres
necessitats com a joves, si hi ha suficients espais de trobada,
si estan convenientment equipats, si tothom ens hi sentim bé, si
són suficientment nets i segurs, entre d’altres.
[text en procés de redacció]
• Les fonts no tenen unes bones condicions.
• Hi ha molta brossa fora dels contenidors i falten papereres.
• Hi ha molts grafitis lletjos que fan que els carrers estiguin
en pitjor estat.
• Hi ha pocs espais comunitaris, pistes esportives (bàsquet,
futbol, tenis...)...
• Pocs espais naturals, i els que existeixen estan en mal estat.
• Falten llocs per aparcar, els que existeixen són molt cars.
• Contaminació pels fums dels vehicles de motor i molta
pol·lució.
• Molta contaminació acústica.
• Alguns carrers abonyegats i en mal estat, amb molts desnivells.
• Places molt brutes i moltes mascaretes per terra.
• Parcs amb poca infraestructura o malmesa.
• Impossibilitat d’arribar a l’escola amb bicicleta o patins per
falta de carrils bici.
• No hi ha suficients càmeres de seguretat.
• Hi ha molts robatoris, molta sensació d’inseguretat.
• Violència i drogues.
[text en procés de redacció]

Revisant les problemàtiques i inquietuds del paràgraf anterior,
fixem la mirada en aquelles que van en relació amb l’ús del
transport privat i la sensació de perill que percebem com a
vianants en els moments de més trànsit. Creiem que reduint la
presència dels cotxes a l’espai públic i donant prioritat a
l’alumnat i a persones amb mobilitat reduïda, milloraria aquesta
sensació per a tothom.

La contaminació pels fums dels vehicles de motor i la pol·lució,
quedaria reduïda, millorant el benestar de tothom.

També reflexionem al voltant de l’ús d’alternatives als vehicles
motoritzats privats, creient que millorant carrers i places
(donat que tenim molts carrers abonyegats, en mal estat, amb
molts desnivells i sense facilitat d’accés a les persones amb
alguna discapacitat), així com la infraestructura del transport
públic (revisant el nombre de vehicles, parades, i freqüència,
així com les tarifes i els llocs on comprar targetes), permetria
que més ventall d’edats i perfils econòmics puguin desplaçar-se
lliurement per la ciutat, a peu o amb transport públic.

En relació amb aquest tema, també posem èmfasi en l’accés a
iniciatives com el bicing, revisant les tarifes i els límits
d’edat a l’hora d’utilitzar-ho, per tal que més diversitat de
persones puguin gaudir-ne.

En un últim bloc, posem la mirada inclusiva en les zones verdes
del districte, revisant-les per tal que s’adaptin a la gent amb
mobilitat reduïda i amb il·luminació suficient per facilitar la
mobilitat a les hores fosques del dia. Així mateix, complementant
aquests espais, caldria revisar les fonts perquè siguin
adaptades a les necessitats dels diferents grups.

Creiem que la falta de neteja al barri és deguda a la falta
d’educació ambiental i de gestió de recursos.
[text en procés de redacció]
En aquest tema exposem i raonem propostes de millora de les
places i carrers del barri de Sant Andreu.
Debatrem sobre si l’espai públic s’adequa a les nostres
necessitats com a joves, si hi ha suficients espais de trobada,
si estan convenientment equipats, si tothom ens hi sentim bé, si
són suficientment nets i segurs, entre d’altres.
[text en procés de redacció]
• Molts espais buits: descampats, llocs abandonats.
• Manca de biblioteques i sales d’estudi, els que hi ha estan poc
cuidats.
• Falta de llocs per a joves i adolescents (Menció al Parc de la
Pegaso, com a espai per a joves monopolitzat per gent gran), poca
oferta d’activitats de lleure.
• Manca de pistes esportives, skatepark...
• Poques piscines públiques.
• Edificacions a mig construir.
• Molts animals abandonats pel carrer.
• Manca d’espais per a gossos, molts excrements i pipis escampats
embrutant.
• Poques zones verdes i parcs amplis.
• Parcs públics només per a infants.
• Falta de cobertura en algunes zones.
• Poca il·luminació a alguns carrers.
• Sensació de molta inseguretat.
• Presència de droga i tabac als parcs.
• Manca de passos de zebra i semàfors.
• Carrers, voreres, parcs i places bruts i en mal estat (Menció
al Parc de les Palmeres), aquests no conviden a passejar-hi.
• Moltes pintades a les parets que fan sensació de barri brut.
• Pocs contenidors d’escombraries.
• Molta contaminació acústica.
• Falta de fonts al barri.
• Mobiliari urbà escàs i en mal estat: bancs, parcs infantils...
• Poca activitat comercial.
• Preu elevat del transport públic.
• Falta d’espais per aparcar.
• Pocs carrils bici al districte.
• Dificultat de crear xarxa social per a les persones
nouvingudes.
[text en procés de redacció]

Revisant les problemàtiques i inquietuds del paràgraf anterior,
fixem la mirada per una banda en aquelles que van en relació amb
la distància dels espais públics, llunyania i dificultat d'accés,
així com la discriminació per motiu d'edat als parcs i pistes
esportives. També preocupa l’accessibilitat de les persones amb
mobilitat reduïda.

I per l’altra en la violència verbal al carrer motivada per
l’origen cultural, creient oportú afegir una figura de mediador o
dinamitzador als espais públics per fer-los amables, així com la
sensació de por i d'inseguretat de les noies en els espais
públics.

Revisant les propostes de millora, es concreta la de crear noves
biblioteques i sales d’estudi, proposant que s'habilitin espais
diferenciats per la lectura, el treball en petit grup i l'estudi,
per tal de donar resposta a les diferents necessitats de les
persones usuàries.
[text en procés de redacció] Revisió de les problemàtiques i
inquietuds, per fer que les propostes de millora siguin
inclusives i suposin una millora de la vida quotidiana, tant de
la ciutadania adolescent com de la resta de veïns i veïnes, amb
tota la seva diversitat.

Durant la sessió de districte amb els representatnts dels centres
educatius s'han recollit les següents relfexions per tal
d'ampliar la mirada inclusiva de les propostes:

* La distància dels espais públics. Llunyania i dificultat
d'accés
* Discriminació per motiu d'edat als parcs i pistes esportives
* Violènicia verbal al carrer motivada per l'orígen cultural
* Por i sensació d'inseguretat de les noies ens els espais
públics
* Figura de mediador o dinamitzador als espais públics per
fer-los amables
* Accessibilitat de les persones amb mobilitat reduïda
[text en procés de redacció] • Crear noves biblioteques i sales
d’estudi (es proposa que s'habilitin espais diferenciats per la
lectura, el treball en petit grup i l'estudi, per tal de donar
resposta a les diferents necessitats de les persones usuàries). •
Habilitar els espais buits, tipus solars o llocs abandonats, per
a la ciutadania a través de la construcció de parcs, casals,
pistes esportives (skateparks, futbol, bàsquet... per exemple)… •
Adequar zones verdes i parcs nous i millorar els existents (Sobre
el Parc de les Palmeres, arreglar les fonts trencades i recuperar
i mantenir les zones d’herba). • Reactivar les edificacions
parades o demolir-les i fer-ne equipaments. • Creació de parcs,
ateneus, casals… enfocats específicament a les necessitats de la
ciutadania adolescent, afegint instal·lacions per a joves de més
de 12 anys. (Sobre el Parc de la Pegaso, establir franges
horàries i monitor que vigili, i oferir més pistes esportives). •
Construir alguna piscina pública al barri. • Creació i
manteniment de pipicans i parcs per a gossos en alguns solars del
barri. • Promoure la responsabilitat dels propietaris de gossos.
• Incentivar la creació de botigues, restaurants... fora de l’eix
comercial del barri a través d’ofertes i rebaixes en locals,
impostos... • Posar més fanals i amb més potència a carrers i
carrerons. • Ampliar la vigilància (amb càmeres de
videovigilància, per exemple) i control de carrers. • Fer
campanyes de conscienciació i ampliar la vigilància (en especial
als instituts) sobre consum de drogues i tabac. Prohibir fumar
als parcs i sancionar als infractors. • Posar més passos de zebra
i que tots disposin de semàfors (tant els nous, com els
existents). • Arreglar i reforçar carreteres i carrers en mal
estat, sobretot les zones per on passen molts camions. • Ampliar
les voreres perquè transitar-hi sigui més agradable. • Arreglar o
canviar el mobiliari urbà de carrers i places en mal estat, fer
campanya de conscienciació per la cura d’aquest mobiliari. •
Habilitar espais per a grafitis. • Ampliar el nombre de
contenidors i papereres, sobretot de reciclatge. • Reforçar el
servei de neteja de carrers, parcs i places • Controlar
comportaments poc cívics dels ciutadans al carrer per evitar
crits, música massa forta, baralles... • Ampliar la xarxa de
fonts públiques, sobretot en parcs i pistes esportives. • Ampliar
la plantilla del personal encarregat de recollir animals
abandonats. • Crear targetes de transport públic rebaixades, per
a diferents col·lectius (aturats, joves, estudiants, residents…).
[text en procés de redacció]
• No senten privacitat en la informació que es comparteix amb
metges (referent a salut sexual)
• Deixen a un costat la salut mental dels joves
• Els sanitaris cobren poc pel que fan
• No hi ha gaires dentistes públics
• Molta llista d’espera i pocs tractaments per les malalties
• Falta d’espais per fer esport
• Mala alimentació
• Addicció a les xarxes socials
• Excés de contaminació
[text en procés de redacció]

Revisant les problemàtiques i inquietuds del paràgraf anterior,
fixem la mirada en aquelles que van en relació amb salut a les
escoles, espais on practicar esport i l’accés a aquests, també
l’accés als menjadors socials així com l’atenció psicològica cap
a les persones adolescents.

Es consideren importants les orientadores sexuals a l'institut
amb confidencialitat per tractar temes sexuals (pastilles
anticonceptives, preservatius...).

Caldria disposar de llocs de compreses/copa menstrual gratuïtes i
amb varietat fora de l'institut per la gent jove del Districte:
podria haver-hi dispensadors, en farmàcies, en forns, WC públics
(mercats, banys...o un lloc accessible per totes. Les farmàcies
donen més confiança per productes com la copa menstrual amb les
característiques de salut que necessitem.

Fixant-nos en els espais per fer esport i l’accés a aquests,
caldria millorar l’accessibilitat per persones amb totes les
característiques: mobilitat reduïda, edat, diferents estatures,
entre d’altres, per exemple: posar alçades diferents per arribar
tothom. Escriure en diferents idiomes les explicacions de què es
pot fer a cada espai.

L’accessibilitat per tothom milloraria si estiguessin més
netes/higièniques aquestes màquines: hi hauria fonts, paper o
altres productes per poder netejar-lo després de l'ús gratuït

Es creu convenient que aquests espais disposin de màquines de
menjar i aigua amb targetes/carnet per poder accedir a l'ús de
l'esplai públic. Aquesta mesura facilitaria l'accés a l'esport en
comparació amb els gimnasos que generen privilegis a la gent amb
diners.

Centrant-nos en l’atenció psicològica en línia i per tal
d’ampliar l'oferta de psicòlegs públics, millorem la proposta per
fer-la més inclusiva imaginant equips de psicòlegs professionals
amb traductores de les llengües que existeixen a la ciutat (el
millor serien psicòlegs amb diferents idiomes).Reflexionem sobre
la importància d’explicar els temes íntims utilitzant la llengua
pròpia. A la gent adulta li costa més aprendre idiomes.

Es proposen xerrades amb les famílies per entendre l'adolescència
i la relació amb la salut mental, l'ús dels psicòlegs és bo per
comprendre'ns, així com psicòlegs especialitzats amb orientacions
sexuals diferents i aquesta mirada inclusiva.
¿Qué mejorarías del Plan de acciones de movilidad del Raval?

Poner a nivel la calle San Antoni Abad debido a que es una calle
con una alta densidad de circulación de peatones con aceras muy
estrechas muy altas en algunos puntos que son difícilmente
salvables por personas con movilidad reducida o ancianas Y que no
dejan espacio suficiente para que circulen los peatones, carritos
de bebé, carritos de la compra, sillas de ruedas...Poniendo la
nivel se repartiría el espacio en los momentos en los que no hay
circulación de tráfico.

Y que no dejan espacio suficiente para que circulen los peatones.
Poniendo la nivel se repartiría el espacio en los momentos en los
que no hay circulación de tráfico.
¿Qué mejorarías del Plan de acciones de movilidad del Raval?

en un distrito y un barrio con tan pocos espacios verdes grandes,
disponemos de un amplio espacio actualmente muy duro y desde la
última reforma, que podemos reconvertir al igual que se está
haciendo en la calle Consell de cent  y sus cruces, en una gran
zona verde pacificada quitando zonas duras y aumentando el verde,
incluyendo fuentes ornamentales, césped, una zona central para
eventos, eliminando las rotondas, haciendo plataforma única en
todo el trazado, aumentando el pavimento permeable que contribuya
a regular la temperatura  y que permita únicamente la circulación
en un carril por sentido para transitar y para carga descarga. Se
podría continuar mejorando el espacio público a lo largo de la
avenida de la de las Drassanes  hasta Colón Colón.

si es preciso se podría valorar la posibilidad de vallarlo con
verjas de forja al estilo antiguo como muchas plazas y zonas
verdes de París,  y cerrarse por la noche.
1) Seguretat per als vianants- carrers peatonals.

Els carrers del Raval, són molt estrets, en males condicions,
motos aparcades a la vorera. Això fa que sigui molt complicat
caminar, sobre tot amb cotxets de nens, cadira de rodes o
caminador. Teníu previst aumentar la xarxa de carrers peatonals
al barri del Raval amb plataforma unica?El Cr Hospital i S.
Antoni Abat son carrers preferents per vianants i bicis, pero la
realitat es different, hi passan molts vehicles.Quines misures
teniu previstes perquè sigui real la restricció al transit de
vehicles? Es posaran pilones automàtiques? Semafors amb cámaras i
lector de matricules? Lo mateix passa al carrer de S.Pau
procedint des de la Rambla (on hi ha la pilona automàtica). Els
vehicles a motor hi entren igualment per Cr de la Junta del
Comerç. Es pot fer algo per solucionar aquest problema, posant
també pilones automàtiques a Cr de la Junta del Comerç amb Cr
Hospital?

2) Camí Escolar Cr dels Angels i Montalegre

Amb la finalitat de tenir un acces segur i tranquil per tots els
alumnes de les escoles demanem mesures concretes per crear
itineraris més segurs 1) Tancar el trànsit dels vehicles a motor
per tot el carrer dels Angels i Montalegre durant els horaris
d’entrada i sortida dels alumnes 2) Prohibir el aparcament dels
vehicles al costat de la vorera on entren i sorten els alumnes.
¿Qué mejorarías del Plan de acciones de movilidad del Raval?

ciutat vella no dispone de vías ciclistas transversales que
conecten los tres barrios, si quieres atravesar todo el distrito
o ir de un barrio a otro solo tienes calles peatonales
sobrecargadas o bien subir hasta Pelai o ronda universitat o
bajar a paseo Colón. Hace falta un paso transversal entre todas
ellas que incluya poder atravesar la rambla a nivel.

Calle Ferran en el gótico es la calle perfecta puesto que por su
amplitud podría dar acogida a un carril bici bidirectional que se
continuara por princesa hasta el parque de la ciudadela y que por
el Raval se extendiera por calle unió, que tiene poca densidad de
tráfico siendo perfectamente asumible (Sant Pau es una calle de
alta densidad peatonal). Al llegar a Sant Oleguer podría
discurrió o bien por el Carrer de las tapies que es una calle
también de poco tráfico hasta su conexión con el paralelo. Para
permitir El Paso de vehículo rodado en estas vías y que el carril
sea bidirectional, se podría optar por una calle 10 con prioridad
invertida para bicicletas. No las pondría a nivel para mantener
la sensación de vía -Calzada por donde van vehículos y haya menos
incidentes con los peatones. En la práctica calle Unio ya tiene
prioridad invertida puesto que bicicletas y patines la usan en
ambas direcciones.
Reducció del trànsit de vehicles per cr Riera Alta i posar carril
bici en lloc dels cotxes aparcat a la calçada, anteriorment hi
havia carril bici en el tram final del carrer. També caldria
carril bici a cr MA Capmany, de manera de enllaçar amb la Rambla
del Raval.
Caldria restringir el trànsit de vehicles per carrer Junta de
comerç, perquè els cotxes que no poden entrar a cr Sant Pau desde
les Rambles, on hi ha pilones automàtiques, hi entran sense
restricció desde Cr Hospital i Cr Junta de Comerç.

Per tant seria útil posar en aquest carrer pilones automàtiques o
control fotográfic o altres mesures equivalents, per evitar el
trànsit de vehicles que no siguin veïns o serveis.

A demés, caldria que per el cr Junta de Comerç sigui permès
circular amb bici en doble sentit.
Les voreres del carrer del Carme, Hospital o sant Antoni Abad no
podem absorbir el volum de gent que hi passar per elles. Es
pràcticament impossible transitar amb un cotxet, carretó de la
compra o una cadira de rodes. Són espais que, tot i ser eixos
importantíssims del barri del Raval, expulsen a persones amb
problemes d’equilibri, mobilitat reduïda o, senzillament, grups
de persones caminant juntes o portant carretons o cotxets. En
moltes ocasions cal baixar a la calçada quan la gent es troba en
sentit contrari. El necessari distanciament social que es demana
als ciutadans per l’epidèmia de la Covid 19 és del tot
impracticable en aquests carrers.

Si be entenem que cal mantenir (tot i que amb una intenstiat
menor) el transit rodat que hi passa, demanen invertir les
prioritats i fer efectiu l’ús per a vianants d’aquests carrers.

Una calçada única permetria una autoregulació del trànsit, donant
més espais als vianant quan no hi passin cotxes. Si fos
necessari, es podria diferenciar el tipus d’us dels carrers amb
elements de mobiliari urbà com pilones o petites marques al
terra.
El carrer Valldonzella és una via important que creua el raval
Nord en direcció l’est-oest. Aquest carrer te plataforma única
que, no obstant, no te continuïtat a partir del creuament amb el
carrer Joaquim costa fins Ronda Sant Antoni. En aquest tram les
voreres són molt estretes i la circulació de vianants es fa molt
complicada (i, pràcticament impossible amb cotxets de nens o
cadires de rodes). A això cal afegir el fet que en aquestes
voreres hi ha col·locats contenidors de brossa hidràulics que
funcionen com autèntiques barreres. Tot això obliga als vianants
a baixar constantment a la calçada.

La plataforma única permetria donar més espai a vianants i
compaginar el seu us amb els cotxes esporàdics i les bicicletes.
El resultat permetria pacificar el carrer i donar uniformitat i
continuïtat amb l'entorn.
La zona compresa entre Plaça Universitat i Arc del triomf
concentra un alt nombre de cotxes privats, transport públic, alta
densitat de vianants així com la circulació desordenada de
moltíssimes bicicletes i altres vehicles com patinets o similars
(privades i turístiques). Alhora, manca connexió entre la xarxa
de carrils de bicicletes i vies ciclabes de l’Eixample  i CV.

En concret proposem els següents carrils:

· En sentit Arc de Triomf plaça Universitat: carril bici per
les rondes fins Plaça Universitat passant per la banda nord de
plaça Catalunya (a on enllaçaria amb la via “ciclable” de Passeig
de Gràcia)

· En sentit plaça Universitat-Arc de Triomf: carril bici per
Pelai (des d’on s’enllaçaria amb Rambles), - Fontanella (des d’on
s’enllaçaria amb Via Laietana) i Trafalgar fins arribar a Arc de
Triomf. Entenem que la sol.lució actual al carrer Pelai
d’urbanisme tàctic ampliant voreres i deixar les bicicletes
compartint espai amb cotxes, autobusos i taxis és del tot
insatisfactoria i perillosa.

· En la zona de Plaça de Catalunya : carril bici que permeti
travessar-la verticalment en els dos sentits de manera segregada
de vianants, cotxes, sobretot, autobusos i taxis.