darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Es concep com un espai de joc i desenvolupament artístic així com
un espai on desenvolupar teràpies emocionals a través de l’art
urbà. Es comptarà amb artistes locals per ajudar a crear l’espai
de grafitis.

A través d’enquestes i d’un procés participatiu es recollirien
les opinions de tots els agents implicats: artistes, usuàries,
veïnes, Ajuntament, entre d’altres, per tal de definir el format
i usos d’aquests espais.

Es proposa un calendari en tres fases:

* 1a fase: diagnòsi de l’espai, per tal de trobar emplaçament
òptim per a l’espai de grafitis. Caldria dur-la a terme tan aviat
com es pugui.
* 2a fase: habilitar l’espai en un plaç d’uns tres mesos.
* 3a fase: s’inicia l’ús dels espais, lligada a l’evolució de la
pandèmia actual.

La ubicació d’aquest espai ens l’imaginem en solars abandonats al
voltant de La Maquinista.

Caldria compartir la informació del projecte a les XXSS personals
de tothom que volgués participar de la difusió. També s’imaginen
“flyers” i cartells informatius a biblioteques, instituts,
escoles i parcs així com a la via pública. La creació d’aquests
cartells es pot fer de manera conjunta.

El finançament s’hauria de dur a terme des de l’Ajuntament i el
districte.
L’objectiu d’aquesta proposta és millorar la recollida de la
brossa a partir del personal de neteja i de voluntariat, fent
també sensibilització ambiental.

Comptarem amb la interacció de la ciutadania adolescent i
l’Ajuntament, així com amb el saber de tècniques i especialistes
en formació ambiental.

Es farà una primera fase de diagnosi, que s’hauria de resoldre en
3-4 setmanes, per detectar els carrers del districte que
necessiten millorar a nivell de cura i neteja. En una segona
fase, amb una durada aproximada de 6 mesos, s’activarien els
tallers o xerrades formatives i la xarxa de voluntariat per
ajudar a resoldre les necessitats detectades.

Es preveuen xerrades i tallers de conscienciació als instituts
per part de persones especialitzades per donar a conèixer el
projecte, recollir punts a millorar del districte i fomentar el
voluntariat per posar-hi solució.

La difusió es farà a través de “flyers” i cartells als instituts
i a la via pública, tant per donar a conèixer la iniciativa com
per fomentar-ne la participació.
Entenem que els espais verds no són superilles, sinó espais de
relació amb possibilitats d’ús pels adolescents. Proposem la
substitució de l’arbrat en tres blocs, en els dos primers es
tindrà en compte el nivell d’absorció de CO₂ de les espècies que
s’escullin i es procurarà escollir aquelles amb la menor
incidència pel que fa a al·lèrgies (decisió amb assessorament
tècnic). En el darrer bloc es planteja l’estètica del carrer amb
la participació ciutadana.

En la proposta es combinen els sabers de tècnics ambientals de
l’ajuntament i la visió i opinió de les veïnes i veïns del
districte. El calendari de l’acció es planifica en tres fases:

FASE 1, Publicitat i diagnosi: enquesta a la ciutadania del
districte sobre la necessitat de fer aquesta acció.

FASE 2, Inventari tècnic: els especialistes fan un inventari
sobre plànol de les espècies que hi ha (detallant
característiques útils en la presa de decisió, com el nivell
d’absorció de CO₂ o la incidència en les al·lèrgies ambientals).

FASE 3, Traspàs de la informació: la ciutadania rep la informació
i comença a treballar en la decisió sobre quins arbres volen i on
es posaran. S’activa un sistema de votació, en línia o
presencial, perquè la gent pugui decidir quin tipus d’arbrat
prefereix als carrers.

El finançament sortirà dels diners recaptats dels impostos de la
ciutadania. La distribució del nou arbrat i el tipus d’espècies
que el conformin forma part del projecte per tant no es detalla,
sí que es dissenya el projecte com a prova pilot al districte de
l’Eixample, amb la possibilitat d’ampliar l’acció a tota
Barcelona si té èxit.

Es planteja la difusió del projecte a través de cartells físics
als carrers del districte i amb la publicació de petits vídeos o
imatges a través de perfils públics i mediàtics a les xarxes
socials.

Els objectius serien en un primer moment donar a conèixer el
projecte i recollir opinions, i una vegada iniciat el projecte
com a mitjà per difondre les informacions, acords i accions
concretes que es vagin realitzant.
Es proposen tallers o sessions als instituts, on entitats amb
diferents orígens i temàtiques sobre les quals treballen
(fundacions, moviments socials o col·lectius diversos) puguin
apropar i explicar les seves vivències, realitats,
discriminacions o reivindicacions.

Creiem rellevant que l’administració estigui més pròxima a la
ciutadania, permetent que els diferents col·lectius puguin
estar-hi representats. Es reflexiona que la pròpia ciutadania
tampoc és coneixedora de les entitats, moviments socials,
col·lectius que ja estan en marxa i actius i que seria
interessant apropar la comunitat en xarxa a la joventut.

En aquesta proposta combinem els sabers de la ciutadania del
districte, l’administració i representants dels diferents
col·lectius i entitats. Proposem la creació d’un tàndem que faci
de pont entre l’administració i la ciutadania, un home i una dona
per cada franja d’edat (adolescents, adults, 3a edat), entenen
que els diferents processos vitals tenen necessitats diferents.
Seguiríem la mateixa lògica pel que fa a les representants,
buscant portaveus per totes les franges d’edat i sexe.
Per la creació d’aquesta acció caldrà tenir en compte els
adolescents com a usuaris principals, amb la interacció del
veïnat, els tècnics d’energies renovables, arquitectes i
l’acompanyament de l’Ajuntament.

L’objectiu és aconseguir espais polivalents on poder dur a terme
diferents esports, intentant aprofitar els descampats i els
pavellons ja existents per reforçar i millorar el servei
existent.

En una primera fase es farà una pàgina web com a espai per
consultar a la gent del districte, i també a les adolescents,
sobre els esports que volen veure en aquests espais, així com
definir-ne la distribució pensant en temps d’ús per franja
horària, espai, aforament… entre d’altres. La difusió d’aquest
espai i recollida d’idees, així com la difusió de la posada en
marxa i de les activitats recollides, també es pot fer a través
de les xarxes socials.

Es pensa en un equip de voluntàries i voluntaris que s’encarregui
de gestionar l’intercanvi o préstec de material, de la seguretat
i manteniment i cura dels espais. Com a recompensa de formar-ne
part, el voluntariat formaria part del grup organitzador dels
espais, com a part del consell, també tindrien preferència en la
participació d’activitats dirigides.

Finançament públic en el moment d’habilitar l’espai i el procés
participatiu, s’hauria de tenir en compte el sou d’una persona
gestora. La resta de gestió hauria de ser comunitària, a través
de les persones voluntàries.
Formen part d’aquesta acció els adolescents, com a part promotora
i en diàleg amb l’Ajuntament, el veïnat, el professorat i les
entitats, clubs o federacions esportives.

Es pensa en un punt físic d’intercanvi de material que connecti
als diversos centres educatius. El gestionaran els adolescents
amb el suport del professorat dels centres i dels tècnics
corresponents de l’Ajuntament.

Els joves poden fer visites als instituts per fer tallers de
sensibilització i de promoció del projecte, i amb l’ajuda del
professorat gestionarien la recollida i distribució de material.
S’establiran punts físics de recollida a cada institut, es podrà
fer intercanvi entre aquests.

Abans d’implantar el servei d’intercanvi de material del
projecte, caldria veure la implicació i disponibilitat de les
adolescents, així com investigar quines entitats i fundacions
esportives voldrien donar suport a la xarxa.

Cal el suport d’un tècnic per la construcció de la web, i es
compta amb la implicació de les entitats veïnals i els veïns i
veïnes per la cessió del material esportiu. Web, xarxes socials,
cartelleria... Que cridi molt l'atenció, a l'adolescència
principalment, però també a la resta del veïnat.

De l’Ajuntament s’espera implicació per la difusió i perquè
confereixin legitimitat al projecte. Finançament públic per la
construcció de la web i estructura d’intercanvi.
Haurien d’implicar-se en l’acció el Consorci d’educació, la
Generalitat, presidència de la Generalitat, els consellers, caps
d’estudis i secretàries dels instituts. Secretaries i directives
dels instituts, per fer les accions de conscienciació de la
necessitat, reivindicació, etc.

Es preveu fer-ho arribar als instituts de la ciutat de Barcelona,
iniciant-ho com a prova pilot al nostre Districte, Consorci,
Ajuntament i Universitats.

Per arribar a tenir una educació gratuïta es planteja una
campanya de conscienciació feta per l’adolescència per fer la
reivindicació de les necessitats que satisfaria aquesta proposta
d’educació gratuïta.

S’haurà de comptar amb els permisos de les famílies per la
participació de les adolescents en accions de divulgació. També
caldrà revisar i garantir que es tenen els drets d’imatges de les
participants, per tal que la campanya de comunicació “T’ajuden a
finançar els teus estudis?” es pugui fer per diferents canals i
xarxes.

La campanya de publicitat s’imagina amb tríptics i cartells,
programes d’ús de les xarxes socials, mòbils/ordinadors i accés a
internet. Es preveu també la publicació de cartells i entrevistes
d’interès.

Voldríem començar el maig de 2021, i finalitzant el maig de 2022.
Finançament públic, gestionat des de l’Ajuntament.
Volem un equipament esportiu adaptat per a tothom i accessible
també econòmicament. Per tant, caldrà que hi participin
activament els centres esportius i l’Ajuntament, per la
construcció d’un equipament nou.

Caldrà que aquesta zona estigui equipada amb vestuaris, piscina,
màquines, activitats dirigides, pista, zona relax.

L’Ajuntament finançarà l’obra de l’equipament, després es posarà
una quota general de màxim 25€. També es contempla la
possibilitat de disposar de beques gestionades per l’ajuntament,
destinades a persones amb problemes de salut, econòmics o
persones sense papers.

La ubicació de l’equipament la posem entre el carrer Platja d’Aro
i el carrer de la Llosa.

Per difondre el projecte, crearem una pàgina web per explicar per
què cal fer esport, buscarem gent famosa perquè ajudi a
aconseguir-ho, a través de plataformes com instagram, facebook,
twitter, tiktok… entre d’altres.
Per tirar endavant aquesta acció caldrà que s’hi impliqui
l’Ajuntament, el Consorci d’Educació i els joves dels instituts.
També hi participarien educadors/es sexuals que dirigeixin les
formacions o tallers i guiïn al professorat dels centres en la
seva intervenció a les aules.

S’haurien d’equipar els instituts, els mercats, banys públics, i
altres llocs de pas, amb màquines expenedores de productes
d’higiene menstrual, i preservatius masculins i femenins. A més,
es disposaria de cartells informatius amb dades sobre la utilitat
del producte, les precaucions a tenir en compte i els possibles
efectes secundaris. Un element clau seria també la reducció del
preu d’aquesta tipologia de productes.

Es faria una campanya de publicitat amb l’objectiu de donar a
conèixer la iniciativa, i alhora, visualitzar-ho i fer que deixi
de ser un tema tabú.

Aquesta acció s’hauria de complementar amb sessions d’orientació
sexual als instituts, on l’alumnat pugui participar de manera
confidencial.

Caldria començar la proposta tant aviat com es pugui.
L’acció va destinada a l’alumnat dels instituts, però també a les
famílies. Interaccionarien amb psicòlogues i especialistes
formats en LGTBIQ+, especialitzats en joves, parlant diferents
llengües, amb coneixement o procedència de diferents cultures.

L’accés físic a aquestes trobades es pot fer implantant atenció
directa i gratuïta als instituts i als centres de salut, poden
accedir-hi sense necessitat de passar pels pares (a no ser que la
seva vida corri risc).

També posaríem en marxa una aplicació per rebre atenció
psicològica en línia, per urgències i no urgències.

En ambdós formats, ha d’haver-hi confidencialitat o anonimat.

Finalment, també impulsaríem xerrades per les famílies, parlant
de què és la psicologia adolescent, la importància de la salut
mental, la realitat dels joves d’avui en dia, com gestionar
l’adolescència, entre d’altres.
En aquesta acció hi intervenen els adolescents com a dissenyadors
i impulsors del projecte, l’Ajuntament com a difusor,
conjuntament amb altres entitats i empreses que incentivin la
mobilitat sostenible i transport públic. També comptem amb una
impremta o papereria per fabricar les enganxines.

Entre aquests agents s’hauria d’acordar com s’incentiva l’ús del
transport públic, revisar la possibilitat de posar una tarifa de
viatge per quilometratge com a altres països, així com la
possibilitat que les targetes de transport públic siguin
recarregables.

Dividim l’acció en tres moments:

* Dissenyar l’adhesiu (logo o el que la distingirà): fer diverses
versions per decidir quina podria ser la definitiva.
* Fer una enquesta/formulari de recollida d’idees o opinions o
curiositats que podrien difondre els adhesius. Es podria decidir
col·lectivament què s’hi va posant a través del que es recull en
aquesta enquesta.
* Anar a imprimir les enganxines a una impremta per fer una
prova.

Es podria fer un vídeo de conscienciació per fer-ne difusió i
poder donar a conèixer les diferents idees que hagin sortit amb
les enganxines. Es faria circular per les xarxes socials, tant
institucionals com privades.

Material a tenir en compte, enganxines, formulari per recollir
idees, targetes recarregables. L’Ajuntament podria posar els
diners per fer la impressió de les enganxines, donant les
indicacions pertinents perquè l’acció tingués un caràcter legal.
Tenim com a objectiu buscar un espai a Gal·la Placídia perquè el
puguin ocupar els adolescents. Per fer-ho intervindran els i les
adolescents i representants adults dels centres educatius.

Es proposa dividir els espais per a diferents franges d’edat:
petits, joves i gent gran, habilitant equipaments per a totes les
edats i necessitats de mobilitat.

També es proposa, mitjançant el diàleg amb els centres, fer la
proposta de “Patis Oberts” a algun dels centres educatius del
voltant de la zona de Gal·la Placídia, perquè puguin oferir el
seu pati com a pista esportiva per a la
ciutadania. Paral·lelament caldria revisar quin espai públic al
voltant d’aquest punt podria desenvolupar aquestes funcions.

Aquests emplaçaments donarien resposta a la necessitat de:

* Una pista polivalent: amb espais durs (formigó) per practicar
esports com bàsquet, futbol, handball i skate.
* També un espai per practicar esports amb xarxa (tenis, volei,
entre d’altres).
* Una zona esportiva equipada per practicar diferents esports com
a activitat de lleure. L’important és poder practicar l’esport,
encara que no tinguin les mides reglamentàries.
* Instal·lacions per esports que no siguin tan comuns.
* Substituir alguna filera de bancs a Gal·la Placídia per taules
de pícnic, posant també bancs encarats per parlar frontalment.
* Que hi hagi una part verda per a netejar l’ambient i reduir la
contaminació.
Creació d'un espai on es puguin treballar temes que ens preocupen
i ens acompanyen sobre benestar físic i salut mental.

Ens cal un equip de psicòlegs i un grup d’alumnat per fer
cartells, imprimir-los i penjar-los aprofitant la sessió de
cultura i valors. També necessitem al professorat i un grup de
suport psicològic, que treballi amb cada grup un tema dels que
ens preocupen: problemes d’alimentació, trastorns emocionals,
espai per compartir situacions difícils, persones que han patit
bulling o discriminacions.

Imaginem un vídeo explicatiu als mails del professorat perquè
coneguin el projecte, així com un taller per part del psicòleg a
cada aula d'institut i una formació al professorat per part de
l'equip de psicòlegs.

Elaborarem cartells i vídeos amb un equip de gravació que
l’Ajuntament, d’acord amb el departament de Salut, finançarà. Es
farà difusió a través d’una pàgina web on es doni a conèixer el
projecte, com va sorgir, qui en forma part, on pots accedir a
aquests espais, i com contactar si et cal. També a través
d’aquests cartells penjats per les parets de l’institut i als
parcs, fent recordatoris a classe i per correu electrònic.

Qualsevol d’aquests espais ha de garantir la privacitat o
anonimat.
Qui interactuarà en aquesta acció seran els serveis socials, un
equip de construcció i obres i un equip d’activitats lúdiques.

Es proposa proporcionar un habitatge temporal a les persones
vulnerables, fins que es garanteixi l’accés al treball de llarga
durada per poder entrar al mercat de lloguer general. També la
construcció de cases construïdes a partir de contenidors antics
de vaixell, o bé aprofitant els solars o les fàbriques
desocupades.

Es crearà un sistema d’organització de campanyes, si els
adolescents hi col·laboren, obtindran recompenses dins una
assignatura, per exemple pujant la nota. També es faria una
campanya de difusió, defensa dels drets a l’habitatge i de la
visibilització de l’experiència (sempre respectant la intimitat),
a través de les xarxes socials promoguda per la gent jove.

El finançament s’aconseguiria de la redistribució de la renda,
augmentant els impostos de qui més té.
En aquesta acció hi interaccionaran professionals de la salut
mental, adolescents dels cursos de l’ESO i de Batxillerat,
professorat i famílies. El professorat i les famílies no
participaran de manera directa, però sí que imaginem un vincle
amb el servei, per exemple amb reunions puntuals. També imaginem
una comissió de treball formada per professionals i alumnat,
servirà com a plataforma de difusió.

Els grups fets amb els adolescents seran flexibles, de manera que
si alguna participant no se sent còmode, pugui canviar de
referents.

S’habilitaran espais específics on poder anar si tens una
malaltia mental, patiment emocional, també com una zona per
socialitzar. L’atenció serà individual, però també s’hi
dinamitzaran tallers o sessions grupals.

No són equipaments independents, sinó espais específics dintre
d'equipaments ja existents, com per exemple als instituts. Per
tant, l'institut serà el punt de trobada, tant a les aules com a
altres espais com el pati o sales polivalents. Però en moments
puntuals les sessions es poden fer fora de l'institut, per
exemple al centre cívic o a l'espai públic.

Pel que fa a calendari, existeix l’opció d’habilitar les sessions
d’atenció directa fora de l’horari de classe habitual, aprofitant
els espais que no es té classe. I també incloure-ho en l’horari
educatiu, amb les sessions grupals o tallers, aprofitant
assignatures que puguin vincular-s’hi. Caldria implementar-ho tan
aviat com es pugui, respectant les limitacions actuals de la
COVID, que podrien afectar en especial el format de les sessions
grupals.

La difusió es farà a través de xarxes socials i des del propi
servei, es farà la presentació del servei fent ruta per les
classes i repartint publicitat als instituts i al barri a través
de cartelleria.

A nivell econòmic caldria comptar amb els salaris de les persones
contractades així com proporcionar l’espai o aula i material per
escriure o fer les dinàmiques. Necessitem diners per tirar
endavant aquesta proposta, però per a les persones usuàries ha de
ser gratuït, entès com un servei públic.
Espais oberts per a persones vulnerables: gent gran, gent sense
recursos, persones víctimes de la violència masclista, entre
altres. També comptem amb els serveis socials dels organismes
públics i un equip tècnic encarregat del disseny i de la
construcció.

L’adolescència i persones voluntàries es poden vincular al
projecte per donar suport, difusió i enriquir-lo a través d’APS.
Cal desenvolupar un vincle entre l’espai d’acollida i el centre
educatiu dins de l’horari docent i a través d’activitats i
tallers pràctics, com a espais de formació per l’alumnat o
d’interacció amb les usuàries.

L’accés a aquest servei, més enllà del vincle inicial amb Serveis
Socials, seria a través d’una llista que tingui en compte el grau
d’exclusió social de la persona, i aquelles característiques que
poden afavorir la vulnerabilitat (edat, condicions físiques o
psíquiques… entre d’altres). Caldria contemplar ajudes
específiques que tinguin en compte la situació personal i
vivències de cada persona que acaba recorrent el servei, per
exemple adolescents, dones víctimes de violència masclista, etc.

L’estada no té límit, dependrà que canviïn els criteris que t’han
permès entrar-hi. Sí que es contempla un sistema de rotació per
assegurar que tothom pot accedir-hi i afavorir una actitud de
recerca de millora (a nivell laboral per exemple).

La ubicació dels espais ens la imaginem aprofitant espais
abandonats, com fàbriques o cases i edificis buits, o construint
de nou en solars abandonats. La distribució dels espais seria amb
espais comuns per a algunes activitats tipus menjador, i els
habitatges a banda segons les necessitats de cada persona o
unitat familiar.

Es farà publicitat per arrencar el projecte amb cartells pel
districte i xarxes socials, explicant què es farà en aquestes
cases d’acollida i fomentant-ne també el vincle com a
voluntàries.

La inversió inicial al projecte l’hauran de fer els organismes
públics, tant per la construcció de l’espai com pel manteniment i
seguiment. També es contempla la promoció de
l’autoresponsabilitat d’autofinançament del projecte, per exemple
amb projectes com el reaprofitament d’aigua de pluja per regar,
l'autocultiu, oferir serveis a la comunitat, entre d’altres.
En aquesta acció hi intervindria la ciutadania adolescent en
diàleg amb l’Ajuntament. Les adolescents farien un recull de
propostes pel disseny dels espais i parcs per a adolescents,
parant atenció a la part inclusiva.

Es facilitaria un contacte (telèfon o correu electrònic) per la
recollida de propostes i la comunicació de qualsevol inconvenient
o suggeriment per millorar l’espai.

Es miraria de llogar material o pactar alguna cessió a través de
les escoles del districte. També es podria fer una recollida
d’objectes esportius que el veïnat no faci servir i que puguin
millorar l’experiència als parcs.

Els horaris dels espais on recollir material es pactarien amb
l’Ajuntament, segons els permisos a obtenir, procurant garantir
que les hores habituals en què la gent surt a passejar estiguin
operatius. També es tindria en compte la celebració d’algun
esdeveniment.

Buscar un solar o espai que pugui proporcionar l’ajuntament, així
com els permisos necessaris per construir i formar aquest espai.
El planificarem d'acord amb totes les propostes d’activitats que
es recullin.

La difusió del projecte es faria a través d’un compte
d’Instagram, creat per aquest fi, on s’informi de les activitats
que es vagin organitzant i promovent així la participació. També
es pot habilitar un hashtag
gid://decidim-barcelona/Decidim::Hashtag/338/espainomdelparc.

El finançament es planteja a través d’una recollida de fons a
partir d’activitats com una cursa popular, l’entrada de la qual
es destini al projecte, també a través d’ajudes del propi
Ajuntament i dels impostos que aquest recapti.
Aquesta acció té com a objectiu proposar que augmentin les zones
a la ciutat on hi ha verd, concretament on els adolescents hi
puguin tenir una zona d’estada agradable per fer les seves
activitats. Així mateix també es proposen unes zones relacionades
amb horts on poder fer un tipus d’activitat proactiu i dinamitzar
dins la ciutat.

La ciutadania adolescent serà la protagonista d’aquests espais,
de la mà dels instituts de la zona i del departament de
l’Ajuntament responsable dels horts. Dels instituts s’espera que
puguin donar suport als espais “hort”, organitzant sortides i
dinamitzant-ne alguns que estiguin a prop de les escoles, formant
i acompanyant a les usuàries. També es pensa en un petit grup de
voluntariat que pugui ensenyar com cultivar aquests espais.

Per incrementar les zones verdes, la ciutadania adolescent es
podria comprometre a tirar endavant un projecte de plantació de
vegetació (i ser part activa d’aquesta plantació). El manteniment
seria més complicat i per tant l’ajuntament se n'hauria de fer
càrrec, o a l’hora de fer la tria de vegetació, escollir la que
requerís poc manteniment.

En aquest increment del verd cal tenir en compte que certes
espècies d’arbres i vegetació produeixen al·lèrgies, per tant
plantar les que siguin més beneficioses per a tota la ciutadania.
També caldria posar zones d’estada verdes per a la ciutadania
adolescent i acompanyar les zones esportives públiques amb verd.

Elements imprescindibles que haurien de tenir les zones verdes
que proposem:

* Plantació d’arbres i arbustos
* Bancs i taules de pícnic per poder menjar i estar cara a cara
per parlar còmodament. Els materials d’aquest mobiliari han de
ser resistents i amb alta durabilitat.
* Pèrgola vegetal per generar una obra agradable, per poder
utilitzar aquests espais en diferents èpoques de l’any.

La gestió d’aquests dos espais seria lleugerament diferent,
essent públics els dos tíndrien les següents concrecions:

* Les zones d’estada verda podrien estar obertes permanentment.
* Els horts haurien de ser zones col·lectives, i per tant, que
estiguin vigilats i tancades durant la nit. D’aquesta manera es
tindrien més controlats.
Les zones verdes es poden crear en espais que estan actualment en
desús o desaprofitats. Es podria dinamitzar aquests espais amb
projectes de plantació, generant aquests espais verds d’estada i
dotant-los d’un ús.

Les zones d’hort poden estar “integrades” a aquestes zones
verdes, però l’ideal és que tinguin algun tipus de separació per
garantir el manteniment adequat de la “zona verda parc” sense
malmetre-la.
Els agents que interaccionaran per dur a terme aquesta acció són
la gent jove i adolescents, l’Ajuntament, els professionals
informàtics, diferents empreses i els tècnics pertinents
(programadors, dissenyadors gràfics, arquitectes).

En aquesta acció ens imaginem tres nivells de participació:

* Conscienciació sobre la importància de reciclar.
* Màquines amb recompenses econòmiques per adults.
* Punt de trobada entre joves d’aprenentatge sobre la importància
del medi ambient.

El videojoc tindria control d’hores de funcionament o similars
per evitar el foment de les addiccions i tenir un control
d’activitat educatiu. Dit això, imaginem els diferents nivells de
l’app de la següent manera:

* Nivell 1: no existeixen recompenses perquè serien vídeos,
entrevistes, informació des de les xarxes socials dels instituts
i de les persones adolescents per posar en marxa el projecte de
conscienciació sobre la importància del reciclatge.
* Nivell 2: “màquines amb recompenses”, si estàs reciclant es
compensaria amb: descomptes en la factura del llum, descomptes en
compres de materials en certes entitats col·laboradores del
projecte, diners directes en introduir a la màquina recicladora
el material que pertoca com vidre o plàstics.
* Nivell 3: l’últim repte del videojoc consisteix en organitzar
fora del joc amb les companyes de l’institut un “mercadet d’idees
o d’intercanvi”, per promoure un espai d’intercanvi d’objectes o
activitats mediambientalment sostenibles i que tinguin en compte
les "3R". Com a participant del videojoc tens, a més, tens
l’oportunitat de poder passar per aquestes trobades d’intercanvi
de forma gratuïta i emportar-te com a recompensa materials fets
per altres companys i companyes d’altres instituts, pensades per
l’ocasió.

Pel què fa a materials previstos per nivell:

* Nivell 1: mòbils i plataformes d’internet per fer la campanya
de conscienciació.
* Nivell 2: tota la maquinària de reciclatge i d’informàtics o
altres professionals per dur a terme aquesta acció.
* Nivell 3: els necessaris per posar en marxa el videojoc
educatiu, tallers i temps per fer les recompenses en “el mercat
d’idees”.

Caldrà tenir els permisos per participar com a menors en el
nivell que ens pertoca i suport dels instituts, possiblement
també de l’Ajuntament.

Imaginem activar el projecte al curs lectiu 2021-2022 pel nivell
1 i 3 amb possibilitats de propostes de millora en següents
cursos lectius.

Pel que fa a difusió, els nivells 1 i 3 necessiten les xarxes
socials per generar el material de la campanya de conscienciació
i de projecte de trobada entre instituts del districte amb els
permisos corresponents pels adolescents menors d’edat.

Finançament de l’Ajuntament i el Departament d'Educació, amb
possibilitat de recollir propostes dels instituts.
Per dur a terme aquesta proposta cal que s’hi impliqui tota la
ciutadania, des de les adolescents als adults dels centres,
dinamitzadores o les botigues del veïnat.

Cal habilitar un espai on poder fer la recollida, gestió i
intercanvi del què s’obté. També imaginem un grup de voluntariat
que, juntament amb els comerços del barri, afavoreixi la
recollida de donacions.

Proposta de no pagar pel preu dels productes sinó per garantir el
bon estat de l’espai on es produeixi l’intercanvi.

Aquests espais d’intercanvi s’imaginen en equipaments municipals
com centres cívics o espais joves, també habilitant una parada
als instituts on recollir roba i un altre al mercat dels barris.

Difusió del projecte des de les xarxes socials del jovent, amb
petits vídeos i hashtags que ajudin a fer-los circular. També amb
cartelleria, penjada als establiments o equipaments implicats o
fent porta a porta pel veïnat, anuncis de ràdio o televisió,
entre d’altres.

Finançament a través de diferents estratègies com la venda
d’algun element artesà (polseres, ceràmiques, creps o gofres,
llibres, entre d’altres), subvencions o pressupostos
participatius, activitats on l’entrada es destini a aquest
projecte (com per exemple concerts benèfics).
Autoria: Walaâ Hechach Ibnouhsein

Població a la qual s’adreça: A les entitats del teixit veïnal del
barri, joves estudiants, joves en exclusió social, dones
treballadores, dones i persones en general interessades en el
projecte

Objectius:

* Visibilitzar des de l’art i la cultura el paper fonamental de
les cures.
* Donar suport al sindicat de cuidadores municipals.
* Implicar el teixit veïnal i les entitats de barri en les
activitats que es realitzin.
* Iniciar una programació en el marc de la cultura feminista
posant en relleu la no exclusió de la participació dels homes.
* Visibilitzar el lideratge de dones en projectes rellevants per
a la nostra comunitat.
* Visibilitzar la necessitat de la cura de la Terra i el nostre
ecosistema.
* Implicar els joves en l’organització d’activitats i tallers.
ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 📄 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/10337/Mural_feminismes_i_activitats_comunit%C3%A0ries_Wala%C3%A2_Hechach_Ibnouhsein.pdf )
Autoria: Susana Maria Galán Julve i Ian Alan Paul.

Població a la qual s’adreça: Dones, infants, gent gran, persones
nouvingudes i persones amb diversitat funcional.

Objectius:

* Crear una memòria col·lectiva de les iniciatives ciutadanes
sorgides per donar resposta a la crisi de cures durant la
pandèmia de covid-19 a la ciutat de Barcelona.
* Visibilitzar les iniciatives identificades.
* Promoure la continuïtat i la reproducció en el territori
d’aquestes iniciatives en un horitzó postpandèmic.
ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 📄 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/10338/Una_ciutat_de_cures_Susana_Maria_Gal%C3%A1n_Julve_i_Ian_Alan_Paul.pdf )
Autoria: Leire Buitrago i Wendy Espinosa (Mujeres Pa’lante, SCCL)

Població a la qual s’adreça: El projecte està dirigit a dones
cuidadores, especialment aquelles que desenvolupen la seva feina
en règim d’internes, o es troben en situació administrativa
irregular.

Objectius: Empoderar les dones treballadores del sector de les
cures, donant-los eines per a la seva pròpia autocura a través de
l’art, l’exercici, la música, etc.

Així mateix, el projecte vol crear una xarxa de suport mutu per a
les cuidadores, especialment per a les dones migrants o
nouvingudes que no tinguin teixit social a la ciutat. Aquesta
eina les pot ajudar també a sentir-se més connectades amb la
ciutat i amb altres companyes que es trobin en la mateixa
situació.

ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 📄 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/10340/Ara_em_cuido_jo_Leire_Buitrago_i_Wendy_Espinosa__Mujeres_Pa_lante_.pdf )
Autoria: Elena Bulet i Llopis, Sara Aminiyan Llopis i Laia
Badenas Martí.

Població a la qual s’adreça: El projecte busca incloure la
població dels diferents districtes de Barcelona, atenent les
necessitats de cada zona i sent conscients de quina relació tenen
amb les desigualtats de gènere, la sexualització i la
normalització del pit de la dona. El projecte s’adreça a totes
les persones, en especial les dones i les dones no binàries, que
vulguin fer un procés de cura a través de la fotografia i el seu
cos.

Objectius: El projecte passa per quatre etapes: la d’estudi de
camp, per plantejar unes preguntes inicials i poder treballar a
partir d’això; la del retrat i autoretrat dels pits de les
participants, amb la finalitat de normalitzar i crear un espai
segur i còmode fora d’estigmes i tabús; la intervenció de les
fotografies, on se cerca la projecció d’altres formes sobre el
pit nu de la dona i la dona no binària, i fer partícip la
dibuixant de la creació de l’obra d’art, és a dir, de la foto.
S’hi ha d’afegir un espai de debat i dinàmiques que porten a la
cura de les altres i d’una mateixa, i una part final, oberta a
tothom, on s’exposen les fotografies i hi ha la participació de
dues ponents, que a cada taller tractaran aspectes en relació amb
el feminisme i el cos de la dona segons les preguntes plantejades
a l’estudi de camp de cada taller. Un cop finalitzat el taller,
les intervencions restaran com a exposició participativa al
centre cívic i funcionaran com a element de memòria col·lectiva.

Una vegada es completi l’activitat als diferents districtes, el
projecte voldrà fer una recopilació de tot el que hagi sorgit
durant els deu tallers i maquetar un fotollibre per entregar-lo a
la ciutadania de Barcelona.

ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 📄 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/10339/I_tu_qu%C3%A8_pintes_Elena_Bulet_i_Llopis__Sara_Aminiyan_Llopis_i_Laia_Badenas_Mart%C3%AD.pdf )
Autoria: Asociación Mujeres Migrantes Diversas (MMD).

Població a la qual s’adreça: El projecte va dirigit a
treballadores migrants de la llar i les cures. També beneficia
les seves criatures i persones que tenen a càrrec, tant a la
ciutat com als seus llocs d’origen.

La part residencial beneficiarà directament 25 treballadores de
la llar i les cures (THC) en el seu accés a l’habitatge, i a més,
hi haurà 50 dones beneficiades directament a la residència amb
les activitats de formació, tallers i espais d’autocures. En
l’actualitat formen part de MMD aproximadament 500 treballadores,
beneficiades indirectament també com a integrants de
l’associació.

Objectius: L’objectiu general és contribuir a la gestió i
sostenibilitat del model de cures comunitàries feministes de MMD
a través del desenvolupament de la Casa Feminista Comunitària de
Treballadores de la Llar i les Cures.

Els objectius específics són els següents:

* Atendre les necessitats d’habitatge de les nostres
treballadores de la llar i les cures. Aquesta solució residencial
donarà resposta a dones que es troben en situació d’internes, i
també a dones que treballen per hores.
* Generar un espai de cures comunitàries per a les THC:
acompanyament de les residents en la recerca de recursos
econòmics per a la seva sostenibilitat, orientació de recursos i
circuits que ofereix la ciutat (Administració, àmbit associatiu i
comunitari), desenvolupament d’activitats de cura física i
emocional i treball conjunt amb col·lectius antiracistes, de
treballadores de la llar, feministes i migrants en l’àmbit local
i estatal.
* Consolidar el procés d’empoderament de capacitats de les THC a
l’espai de la Casa Comunitària amb autoformació i cursos que
sorgeixin de les necessitats ja detectades (català, informàtica,
formació antiracista i formació professional), per generar
estratègies i alternatives per a una vida digna de les dones
migrants.
* Incidir políticament posant les cures al centre de les
polítiques públiques i amb diferents agents socials, ocupadors o
moviments socials, per visibilitzar la contribució de les dones
treballadores de la llar.
ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 📄 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/10330/Casa_Feminista_Comunit%C3%A0ria__Asociaci%C3%B3n_Mujeres_Migrantes_Diversas.pdf )
Autoria: Associació Educativa i Cultural Formes.

Població a la qual s’adreça: Les principals destinatàries són
dones migrades amb infants menors de 3 anys a càrrec que
assisteixen a formacions de La Troca, i les seves filles i fills,
que es queden a l’espai Canalla durant les formacions.

Objectius:

* Facilitar l’assistència a formacions de les dones amb menors de
3 anys a càrrec.
* Socialitzar les cures amb una resposta comunitària i consolidar
un lloc de treball professionalitzat i remunerat en aquest àmbit.
* Afavorir la creació de nous vincles comunitaris entre les
persones participants i la generació de grups de suport mutu
oferint un espai de relació per a famílies amb menors de 3 anys,
en un clima distès i de confiança.
* Oferir la possibilitat de viure altres models d’interacció
compartint temps i espai amb les altres famílies, majoritàriament
mares, i les persones educadores.
* Facilitar un espai d’escolta i contenció emocional per a les
mares i/o referents familiars.
* Oferir un entorn tranquil i al més acollidor possible per als
nens i nenes, que els convidi a relacionar-se amb un altre adult
de referència més enllà del nucli familiar i amb altres criatures
i a descobrir noves interaccions que donin resposta a la seva
curiositat.
ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 📄 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/10341/Espai_Canalla_de_La_Troca_Associaci%C3%B3_Educativa_i_Cultural_Formes.pdf )
Autoria: Claudia Pedrera Sors.

Població a la qual s’adreça:

* Persones dependents amb deteriorament cognitiu
* Persones dependents amb dificultats físiques o psíquiques o amb
algun tipus de diversitat funcional
* Persones no dependents o amb certes limitacions que viuen soles
al seu domicili o amb parella i tenen dificultats per valdre’s
per elles mateixes
A més dels usuaris directes, el projecte també s’adreça als seus
familiars i/o cuidadors informals o cuidadors professionals, ja
que tindran un espai per compartir experiències i rebran suport
emocional i/o psicològic/psiquiàtric, si escau; la ciutadania del
barri a partir d’associacions, col·legis, centres cívics, etc.,
on es realitzaran activitats, tallers o xerrades de
conscienciació de la vellesa, del valor que aporta, sobre
inclusió laboral de persones estrangeres, aspectes de gènere en
la professió, etc., a més de tot el col·lectiu de persones en
risc d’exclusió.

Objectius:

* Proporcionar les cures físiques i emocionals de la persona que
rep l’assistència, empoderar-la i acompanyar-la basant-nos en les
seves capacitats i no en les seves limitacions.
* Proporcionar un assessorament i una full de ruta a les famílies
per abordar la presa de decisions de qualsevol àmbit.
* Proporcionar tant a l’usuari com als seus familiars o entorn un
suport i acompanyament emocional.
* Detectar i minimitzar la soledat de les persones grans i/o
dependents al seu domicili i potenciar i reforçar les relacions
socials amb l’entorn.
* Suport del servei públic d’atenció i assistència de persones.
* Oferir un servei de qualitat, humà i digne a totes les persones
que volen continuar vivint a casa.
* Dignificar la professió del professional d’atenció domiciliària
fent que existeixi un reconeixement social, una retribució justa,
un compliment de drets i obligacions, una formació continuada i
un suport emocional i psicològic.
* Conscienciació comunitària sobre la importància del rol i la
professió del professional d’atenció domiciliària (formal i
informal), plantejaments de conceptes culturals com
gènere-professió, salaris baixos - professió, cultura
d’assistència, vellesa, el rol de la tercera i quarta edat en la
societat, el rol del cuidador formal i informal… En general, del
paper fonamental que té la gent gran en la societat, així com de
totes les persones que del seu voltant.
* Integració laboral i de gènere a col·lectius en risc d’exclusió
social o vulnerables. Enfocament interseccional.
* Visibilitzar el rol de les dones i promoure l’equitat de
gèneres.
ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 📄 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/10329/Projecte_iCare_-_Acompanyament_360%C2%BA_Claudia_Pedrera_Sors.pdf )
Autoria: Júlia Sentís i Escorne.

Població a la qual s’adreça: Dones que es dediquen al treball de
cures. Es preveu traslladar la proposta per col·laborar amb
entitats com Sindillar/Sindihogar, Las Kellys i Cuidadoras sin
Papeles.

Objectius:

* Oferir un espai col·lectiu de cures i afavorir el suport mutu
entre les persones participants.
* Generar un espai de gaudi i expressió corporal per tal
d’explorar altres maneres de relacionar-nos amb el cos.
* Afavorir la presa de consciència, la reflexió crítica i
l’expressió de l’experiència corporal quotidiana en relació amb
el treball de cures i les seves implicacions sobre la salut per
part de les persones participants.
* Oferir eines per a la consciència i l’autogestió de la salut i
afavorir l’empoderament de les persones participants a partir de
les seves necessitats específiques.
ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 📄 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/10336/Cos_i_treball_territori_de_cures_J%C3%BAlia_Sent%C3%ADs_i_Escorne.pdf )
Autoria: Recursos d’Animació Intercultural

Població a la qual s’adreça:

* Dones
* Dones joves o en risc d’exclusió social
Objectius:

* Creació d’espais segurs on difondre, conèixer i experimentar
les cures amb una pràctica feminista, per a una comunitat de
dones més conscient, autònoma i unida a la ciutat de Barcelona:
Centre de Normalització Lingüística de Barcelona.
* Impulsar un programa de reflexió i cures per a les dones.
* Millorar les condicions físiques i abdominals del cos de les
participants.
* Fer arribar les tècniques hipopressives i de cura del sistema
sexual de la dona al nombre més gran de dones.
* Reflexionar i informar a totes elles sobre feminismes,
terminologies i sexologia.
* Difondre coneixements especialitzats sobre la tècnica
hipopressiva i de gestió de l’estrès.
* Enfortir la comunitat de dones del barri i de la ciutat.
* Millorar els coneixements de consciència corporal.
ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 📄 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/10335/RAI-Dona_espai_de_cures_Recursos_d_Animaci%C3%B3_Intercultural.pdf )
Autoria: Associació Més Que Cures, Coòpolis - Ateneu Cooperatiu
de Barcelona, Clara Ser Gran SCCL, PDC Sagrada Família,
Associació per a l’Acompanyament al Final de la Vida -
Hospice.cat, Cooperativa Ca l’Abril, Mujeres Unidas entre Tierras
(MUET), Associació Keras Buti i La Colla Cuidadora.

Població a la qual s’adreça:

* Persones cuidadores professionals i no professionals
* Unitats familiars amb necessitats de formació i suport a la
cura
* Persones usuàries i receptores de serveis de cures
* Les entitats impulsores d’aquest projecte
* Entitats dels barris de Barcelona interessades en la
prescripció social i sensibilitzades en la democratització de les
cures: districte de Sants-Montjuïc, l’Eixample, Ciutat Vella i
Sant Martí
Objectius:

* Enfortir el sector de les cures en l’àmbit socioempresarial i
comunitari en l’àmbit de ciutat i contribuir a la
reproductibilitat de les bones pràctiques per a la dignificació
de les cures en l’àmbit territorial.
* Afavorir els processos de generació i consolidació de projectes
i xarxes intercooperatives de l’economia solidària entorn a les
cures, als barris i districtes de la ciutat.
* Traslladar i estendre la lògica del consum responsable a
l’àmbit de les cures.
* Promoure la coproducció de polítiques públiques, cooperatives i
comunitàries.
Objectius específics:

* Generar cadenes productives locals en l’àmbit de les cures des
d’una perspectiva d’economia feminista:
* Incorporar els projectes d’economia social i solidària per a la
provisió de serveis per fer créixer i construir mercat social,
democratitzar l’economia i relocalitzar-la.
* Incrementar el consum responsable i conscient en el sector de
la cura (específicament, en l’atenció a la gent gran, la petita
infantesa, les persones en situació de dependència i el suport a
les famílies cuidadores i a les professionals del sector).
* Facilitar l’accés de la ciutadania i la societat civil
organitzada a béns i serveis bàsics de qualitat per a la
sostenibilitat de la vida.
* Reduir la desigualtat socioeconòmica que es produeix en un
sector altament feminitzat.
* Desenvolupar oportunitats d’activitat en un sector estratègic
amb poca presència de l’economia solidària.
* Generar marcs de coproducció de polítiques públiques amb
l’economia social i solidària i evitar la mercantilització dels
serveis públics.
* Dignificar l’ocupació en el sector de les cures i millorar la
qualitat dels serveis d’atenció a la petita infantesa, la
dependència i la gent gran.
* Engegar pràctiques transformadores en la provisió de cures des
de l’economia solidària que siguin desplegables i reproduïbles en
l’àmbit de barri, districte i ciutat.
* Assajar proves pilot de petites dimensions que reconeguin el
protagonisme de la societat civil organitzada des d’iniciatives
de l’economia solidària i comunitària que posteriorment es puguin
reproduir en forma de licitacions i convenis de provisió de
serveis públics, cooperatius i comunitaris.
ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 📄 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/10334/Juntes_fem_cura_digna_v%C3%A0ries_autores.pdf )
Autoria: Julia Barretto, Maria Costa, Diana Gómez, Pilar Sala
Garriga i Laura Xicart.

Població a la qual s’adreça: Ens adrecem als barris del Besòs i
el Maresme i el Carmel, a les persones adultes en general, que
tenen una gran influència sobre les futures generacions. Serien
persones que es comuniquin en portuguès, anglès, àrab, amazic,
català o castellà, de manera que s’acolliria la diversitat en
l’àmbit auditiu, visual i funcional.

Objectius:

- Objectiu general: Construir i fomentar debats que contribueixin
a la transformació al voltant de la mirada de les cures i al
desenvolupament de xarxes comunitàries a través de la mirada
mediadora.

- Objectius específics:

* Assolir un nivell participatiu que aculli la diversitat i
pluralitat d’identitats i expressions de gènere.
* Identificar la xarxa de cures a nivell individual.
* Enfortir la xarxa comunitària a través de la generació de
diàlegs.
* Facilitar eines concretes a les persones participants sobre
restauració, cures i potenciament de la comunitat partint de les
necessitats detectades als tallers.
* Educar en aquestes eines per tal de fomentar l’autonomia.
* Ampliar la mirada que tenim sobre el conflicte.
* Aportar eines sobre comunicació no violenta i escolta activa.
* Aplicar la mirada empàtica i comprensiva als tallers i
formacions.
* Promoure espais de diàlegs interpersonal i comunitari.
* Generar un canvi efectiu i mesurable en el paradigma de les
cures en l’àmbit de barri.
ℹ️ Per a més informació consulta la fitxa resum de projecte 📄 
( https://ajbcn-decidim-barcelona.s3.amazonaws.com/decidim-barcelona/uploads/decidim/attachment/file/10333/Di%C3%A0legs_a_Barcelona_Julia_Barretto__Maria_Costa__Diana_G%C3%B3mez__Pilar_Sala_Garriga_i_Laura_Xicart.pdf )