darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Per gran quantitat de tràfic de cotxes i camions en carrer tan
estret: Absorveix el tràfic de 2 carrils del c/S.Ant.Ma.Claret
convertint-se en 1 de sol. Claret té una velocitat màxima de
50km/h q es converteix en 10km/h i molts cotxes no ho respecten,
tenim l'escola Univers per c/Quevedo a 100metros del c/Tordera.
L'amplada de la vorera costat mar no arriba a 1 metro i els
cotxes passen arrambats. La qualitat acústica a c/Milà fontanals
amb Tordera és de més de 70dB, segons dades Aj. BCN
Hola,

proposo regular la velocitat dels vehicles pel carrer Tordera,
carrer estret amb la calçada peatonal i sovint amb aglomeracions
pels diversos restaurants que hi ha.

proposta:

* més senyals de trànsit per notificar la prioritat de vianants
i/o de límits de velocitat adhients
* incorporar senyals de no fer sonar el clàxon en el semàfor de
Tordera amb Milà i Fontanals
* incorporar obstacles disuasius fisics al terra per fer aminorar
la velocitat
Portem ja uns anys on la plaça de la Virreina s'ha convertit en
la principal ubicació on es celebren tots tipus de activitats
festives, tant al matí com a la tarda i a la nit. Amb música tot
el dia i que continua fins passades les 11:30 i que no ens permet
descansar.

Ens hem trobat amb uns saturació de festivitats constants que no
deixen um cap de setmana lliure de descans als veïns i dormir en
aquesta plaça s'ha tornst missió impossible.

Si us plau ja no podem més. Necessitem descansar
El Carrer d'en Grassot permet travessar a peu fins a 4 illes en
perfecta línia recta, però això no es pot realitzar de forma
segura (ni legal) per l’absència de pasos de vianants.

És habitual veure gent de qualsevol edat creuant els carrers
Còrsega, Indústria i Sant Antoni Maria Claret pel mig, Això també
es produeix al Passatge d'Alió amb Indústria.

Sería convenient aplicar un pas de vianants amb semàfor seguint
el model del Passatge de Vilaret amb el Carrer de Mallorca.
Si us plau, m'agradaria que valoressin la creació d'un carril
bicicleta al carrer Rosselló per reduir el soroll i la
contaminació a causa de l'alta densitat de circulació de vehicles
en aquesta via. Barcelona ha de ser una ciutat més sostenible i
saludable per a tots/es els/les ciutadans/es per això és tant
important dur a terme accions de transformació i creació com
aquesta. Moltes gràcies.
Com esta la proposta de pacificacio del tancament nocturn dels
jardinsantonipuigvert  del camp d'en Grassot  qie van enviar al
Barcelona  decidim pressupostos participarius. Com sabeu la
cotaminacio sonora tambe afecta greument la salut cal mesures
urgent d'aquest pati interior  d'illa per a que no sigui una
guarderia de 15 hores al dia _nit per a que no sigui un pavello
poliesportiu per a que nopugui congregarles centenars de persones
que sol haver-hi
Cada vez son más las invasiones del espacio público de las aceras
por parte de bares, fruterias, motos, bicicletas y patines.
Ultimamente se está imponiendo la moda de añadir cartelones
anunciando el producto que se suma a esta invasión. Así como esto
aumenta, la actuación de la guardia urbana disminuye. ¿Hasta
cuando tendremos que soportar la invasión por parte de privados
del espacio público, cuando se les dará instrucciones a los
urbanos para que persigan a estos infractores?
S'ha fet alguna pacificació parcial (reducció carrils, ampliació
voreres/bars, carril bici Indùstria, entorn escola Univers…)
sense especials conflictes de trànsit.En noticies publicades
sembla que es desisteix o aplaça sinedie la pacificació i/o
superilla de Grassot.

Al darrer Consell de Barri semblava que s'avançava en una
pacificació ja global dins del mandat, incloent procés
participatiu. Com queda això?
Grassot-Gràcia Nova col.linda amb l'anomenat Eix Sardenya i també
escoles en diverses ubicacions. Les seves reivindicacions son ja
notòries en els mitjans de comunicació.

Hi ha alguna planificació prevista coordinada amb altres barris
o particular pel nostre?
Motos sempre, cotxes en festes Nadalenques, vmps on no hi ha
carril bici. Es pot preveure alguna acció tipus campanya prèvia,
sanció o presencia de vigilància dissuasòria?

No hem vist accions apreciables amb les motos en vorera fora de
normativa que es veuen a molts llocs del barri. Especialment
laterals Ps St Joan, carrers estrets, passatges i davant de
tallers.
Hi ha una gran afluència de gent gran, mares, pares, infants i
jovent que cada dia passa per aquest tram que enllaça diverses
escoles entre Travessera de Gràcia i Pi i Margall (Claret,
Teresianes, Montserrat Roig i Sedeta). És un enllaç natural pels
vianants entre la part alta i la part baixa del Camp d'en
Grassot.

Es sol.licita repavimentar i ampliar voreres, eliminar aparcament
de cotxes i anivellar la calçada creant una zona prioritària per
vianants.
El Passatge d’Alio ha sido designado como zona d'usos compartits
(ZUC) en el que los perros pueden ir sin correa durante 5 horas
al día, pero los coches suelen circular por la calle a
velocidades muy superiores a los 10 km permitidos, ignorando el
derecho al paso de peatones, poniendo a los perros sueltos y
niños en peligro.

Se solicita convertir este passatge en peatonal y añadir un pilón
para el paso de coches de vecinos o de descarga de mercancías.
En conjunto con la petición de pacificación de este passatge, se
solicita añadir macetas y poder plantar en la tierra de los
árboles de la calle, para hacerla más agradable, como se ha hecho
en calles adyacentes del barrio.
Acceptació de la protecció del centre del panòptic.
Mantenir el màxim de galeries sempre que no afecti en els
equipaments i el verd.
Mantenir l’edifici d’administració però amb possibilitat de
transformació, sense consens de quin ús hauria de tenir.
Mantenir un testimoni del camí de ronda, conservant trams de mur
i alguna torre de vigilància.
Preservar i integrar el jardí dels presos actual.

Grau de consens:  ALT. Propostes i consensos ben rebuts i
valorats.
Consens elevat en prioritzar els usos respecte el patrimoni en
els edificis tallers.
Garantir la compatibilitat del projecte pedagògic amb
l’edificació existent.
Conservar allò que tingui sentit conservar per preservar la
memòria però amb flexibilitat sobre les modificacions i tendència
a prioritzar l’ús.

Grau de consens: MIG. Es tendeix a prioritzar l’ús escolar en la
ubicació de l’edifici tallers però amb un edifici nou.
No mantenir els edificis més nous: bugaderia, gimnàs, teatre,
escola, cuina i menjadors.
L’edific d’accés dels jutges i advocats es considera de difícil
reutilització.
L’edifici de la infermeria no es considera imprescindible i es
proposa enderrocar.
L’edifici del geriàtric no s’ha tractat en molts dels debats. Es
considera oportú conservar l’estructura però amb possibilitat de
traslladar-la.

Grau de consens: ALT. Propostes i consensos ben rebuts i
valorats.
Convertir les galeries sense ús en hivernacles del parc que donin
servei als diferents equipaments.
Marcar sobre el paviment la petja dels enderrocs.
Recordatori amb noms.
Documentar l’estat actual dels edificis per tenir testimoni
històric de la seva existència.
Mantenir la sensació de corredor d’accés a la presó.

Grau de consens:  ALT. Propostes puntuals i consensos ben rebuts
i valorats.
Bona acollida dels canvis proposats respecte el llistat del Pla
Director del 2009.

Grau de consens: ALT. Acceptació des de l’inici, sense debat
associat.
L’espai multiartístic hauria de tenir una escola de música i un
teatre.
Podrien ser espais compartits amb els equipaments educatius i
espai per joves.

Grau de consens: ALT. Propostes i consensos ben rebuts i
valorats.
Ampliar el llistat del programa d’equipaments amb una aula
ambiental, mercat de pagès, residència i centre de dia per
autistes, espai d’activitats per col·lectius de persones amb
problemes de salut mental i espai de cultura popular i
tradicional
Aula ambiental lligada a l’escola, el verd, el reciclatge,
l’energia i la gestió de residus.
L’equipament per a autistes pensat com a equipament de ciutat.

Grau de consens: BAIX. Propostes puntuals on no hi ha hagut
especial suport.
Habitatge amb reserva d’espai per serveis específics de suport
per a la gent gran.
Equipament intergeneracional amb diferents col·lectius
vulnerables.
No hi ha consens respecte la ubicació.

Grau de consens: ALT. Propostes i consensos ben rebuts i
valorats.
Resoldre l’emergència habitacionals amb mòduls temporals.
Resoldre la gran mancança de centres educatius del barri.
Sentiment de desinformació sobre el projecte educatiu de
l’Institut - Escola.

Grau de consens: ALT. Propostes i consensos ben rebuts i
valorats.
Espais polivalents per acollir gran diversitat d’activitats tipus
circ, esports de contacte, escalada i teatre.
Bucs d’assaig, estudis de gravació, sala de concerts i cuina
pròpia amb espai de trobada i bar.
Voluntat de compartir certs espais amb entitats i associacions
del barri.
No hi ha consens respecte la ubicació però es creu que hauria
d’estar proper a l’Institut.

Grau de consens: ALT. Proposta desenvolupada pels joves, ben
rebuda i valorada per la resta de participants.
Divergència sobre la necessitat de l’equipament, en tot cas es
considera que caldria millorar la oferta existent a l’entorn.
Es posa en dubte les mides, proposant reduir la superfície.
Propostes per a que muti a unes pistes cobertes.
Compartir instal·lacions amb altres equipaments i ús flexible.

Grau de consens: MIG. Es tendeix a no considerar com a prioritari
l’equipament poliesportiu tal i com està previst però si a
repensar-lo.
Permetre la polivalència dels equipaments.
Permetre la polivalència d’espais i horaris: Usos i
infraestructures compartides.
Visió de conjunt en tot el projecte i evitar duplicitats en
equipaments.
Permetre que a tots els equipaments que tinguin un ús múltiple
s’hi pugui accedir des de l’espai públic (exemple: patis oberts,
sales polivalents...).

Grau de consens: ALT. Propostes i consensos ben rebuts i
valorats.
Garantir la sostenibilitat ambiental tant en la construcció com
en el verd.
Treballar la sostenibilitat de l'energia, aigua, materials
constructius, vegetació... Sostenibilitat en els cicles de vida.
Edificis sostenibles i ecoeficients.
Debat sobre si la priorització del bon assolejament ha de ser
espais exteriors o edificacions.
Importància a l’ecologia, incorporar un punt verd i una zona
d’horts urbans.

Grau de consens: ALT. Propostes i consensos ben rebuts i
valorats.
Incorporar nous col·lectius en el programa.
Treballar amb equips multidisciplinars a l’hora de definir els
programes dels diferents equipaments.

Grau de consens: ALT. Propostes i consensos ben rebuts i
valorats.
No hi ha consens respecte una ubicació concreta.
Habitatge separat de l’escola i els equipaments de lleure degut
al soroll.
Habitatge amb alineació al carrer, típic de l’Eixample per
mantenir la continuïtat.
Garantir que és habitatge públic i de lloguer.
Explorar nous models d’accés a l’habitatge.

Grau de consens: ALT. Propostes i consensos ben rebuts i
valorats.
Relacionar els equipaments educatius i de gent gran amb l’espai
verd i amb els carrers pacificats.
Relacionar la zona verda amb els patis dels centres educatius,
com a extensió del verd.
Concebre des d’un inici els patis escolars com “Patis Oberts”.
Situar l’Institut - Escola a carrer Nicaragua.
Relacionar l’espai jove amb l’Institut - Escola.
No hi ha consens respecte la ubicació concreta de l’escola
bressol.

Grau de consens: ALT. Propostes i consensos ben rebuts i
valorats.
Ubicat a la galeria 4 per ser un espai representatiu i amb valor
polític.
Es creu que la galeria 4 és massa gran i va en detriment d’altres
equipaments.
Mantenir intacta una galeria però que es pugui compartir amb
altres activitats.
Repartir en diverses mostres per tot el recinte.
Debat sobre la quantitat, el tipus d’espai que ha d’ocupar i la
seva ubicació.

Grau de consens: MIG. Es tendeix a ubicar l’espai memorial a la
galeria 4 però hi ha altres propostes d’ubicació i estratègia
Espai públic com a espai comunitari i de relació, inclusiu i
accessible per tothom.
Espai segur i ben Il·luminat.
Relacionar la zona verda amb els equipaments per garantir el seu
ús constant.
No hi ha consens en tancar el recinte a la nit o no.
Incloure mobiliari apte per gent gran.
Amb accés a lavabos públics potser en les plantes baixes dels
equipaments.

Grau de consens: ALT. Propostes i consensos ben rebuts i
valorats.
No hi ha consens en si relacionar amb les vies pacificades o fent
de coixí del trànsit.
La relació del verd ha d’incloure tots els carrers, fent més
amables també els no pacificats.
Multiplicitat de recorreguts: transparència i permeabilitat de
les plantes baixes.
Incloure els carrers i tenir en compte els corredors ecològics
potenciant les cruïlles i renaturalitzant.
Accessible per tants punts com sigui possible.

Grau de consens: ALT. Propostes i consensos ben rebuts i
valorats.
Màxim verd unitari el màxim continu possible, des del parc fins
les cobertes amb criteris de conservació de la memòria.
Separació dels diferents usos tenint en compte la diversitat de
persones.
Incorporar elements puntuals com murs de graffiti lliure, cinema
a l’aire lliure, una petita zona d’skatepark i altres esports
urbans.
Relacionar el verd amb els equipaments. Patis com a extensió del
verd i a l’inrevés.

Grau de consens: ALT. Propostes i consensos ben rebuts i
valorats.
Entés com un pulmó verd amb molts arbres i paviment en la majoria
natural i permeable.
Parc mediterrani.
Espai tipus circuit esportiu per a la gent gran.

Grau de consens: ALT. Propostes i consensos ben rebuts i
valorats.
Contractació a partir de l'economia local en totes les fases.
Viabilitat econòmica en la construcció, el manteniment i els
temps.
Tenir present la perspectiva de gènere: urbanisme i espai públic
(seguretat, cures, proximitat), gestió comunitària i contractació
(inclusió de gènere).
Participació activa comunitària en totes les fases.
Gestió global, unitària, coordinada i comunitària de tot l’espai.

Grau de consens: ALT. Propostes i consensos ben rebuts i
valorats.
Garantir que és habitatge públic i de lloguer.
Explorar nous models d’accés a l’habitatge.
No hi ha consens respecte una ubicació concreta.
Habitatge separat de l’escola i els equipaments de lleure degut
al soroll.
Habitatge amb alineació al carrer, típic de l’Eixample per
mantenir la continuïtat.
Per tal de garantir que l’obtenció d’habitatge de protecció
pública al sòl consolidat compleixi la reserva establerta segons
legislació, proposem afegir:
A l’article 285ter un nou apartat
6. L’obtenció de sostre a habitatge de protecció oficial en règim
general de venda o lloguer està subjecta als contingents
especials establertes per la legislació, per tal de garantir
l’accés a l’habitatge a les persones amb discapacitat i a les
persones i col·lectius amb risc d’exclusió social.
Cal canviar Article 3.1.2 que eximeix destinar 30% a l'H.P. a
finques incloses en P.E. Protecció Patrimoni, i que unes 5.000
finques catalogades siguin especulables per inversors on no
caldria fer reserva d'habitatge protegit fomentant la destrucció
d'aquest patrimoni i gentrificació de residents. Edificis
catalogats han escapat del seu buidat però aquest article pot
aconseguir que tot l'Eixample (catalogat entorn B o C) estigui
exclòs de la mesura amb 10.000 edificis llaminers per
especulació.
Per tal de fer evident la relació precarietat laboral-especulació
immobiliària-problemes d'accés a l'habitatge, proposem que les
bases dels concursos de construcció d'HPO i/o en sòl públic hagin
de passar més inspeccions en matèria de dret laboral i PRL, i
signar una Declaració responsable expressa en aquesta matèria.
S’ha de fer més èmfasi a l’estratègia de territorialització (via
consells de districte).
Des del Grup de Treball de Transversalitat de Gènere del Consell
de Dones de Barcelona es considera necessari establir % mínim de
pressupost pel Reglament i preveure també quina despesa de
personal tècnic i capacitat es requereix per la seva
implementació, etc. (contemplar i concretar l’aspecte
pressupostari en el propi Reglament).
Des del Consell de dones de Barcelona es percep que falta
integrar la perspectiva LGTBI a tot el Reglament (només es
contempla al Pla municipal LGTBI) i la sensació és d’estar “posat
amb calçador”.
Es proposa que el Reglament contempli i vigili l’excés de
burocratització de les polítiques de gènere.
Falta integrar la perspectiva LGTBI a tot el Reglament. Només es
contempla al Pla municipal LGTBI i la sensació és d’estar “posat
amb calçador”. Es proposa fer una relectura de tot l’articulat i
integrar la perspectiva LGTBI, interseccional i de diversitat
(dones en tota la seva diversitat), així com el cicle de vida
(nenes, joves, i dones grans).
Es proposa que aparegui el concepte “d’equitat de gènere” al
títol del Reglament, enlloc d'“igualtat de gènere” .
Es proposa posar èmfasi en què es tracta d’un Reglament de
“polítiques públiques de gènere/ o per l’equitat de gènere”.
Proposta de títol: “Reglament per a la Justícia de Gènere”.
Es proposa incorporar al títol la part de defensa dels drets
LGTBI/promoció de la diversitat sexual i de gènere. Ex:
“Reglament per a la igualtat i no discriminació per raó de gènere
i diversitat sexual”.
Cal també incorporar el concepte d’interseccionalitat.
Cal establir un ordre en el marc normatiu: per jerarquia
normativa (rang), per matèria...
Al Preàmbul, es proposa:

- Ampliar el paràgraf que fa un reconeixement al Moviment
Feminista i de Dones de la ciutat;
- Esmentar els Congressos de Dones de Barcelona (el primer va ser
el 1999); o “les Jornades Catalanes de la Dona” (Les primeres van
ser al 1976);
- Parlar de Feminismes (en plural);
Esmena: substituir “s’inspira” per “pretén donar resposta a”
[...]:

“Finalment, aquest Reglament s’inspira en les reivindicacions del
moviment feminista de la ciutat al llarg dels anys, com a
resultat de la incorporació del saber, del fer i de les
necessitats de les dones en totes i cadascuna de les polítiques
públiques.”
Incorporar un paràgraf que parli sobre corresponsabilitat social
de les tasques reproductives, de cures i afectes; sobre la
divisió sexual del treball  i la democratització de les cures.
Es proposa afegir, al preàmbul,  el Conveni d’Istanbul, eina clau
per a la lluita contra les violències masclistes.

(El Conveni d’Istanbul, vigent des del 1 d’agost de 2014, i
signat i ratificat per l’Estat espanyol, reconeix que la
violència vers les dones és una violació dels drets humans, i per
tant fa als Estats Membres responsables de la seva aplicació en
la detecció, protecció i la creació de serveis de qualitat.)
Ampliar, al preàmbul,  la referència sobre “interseccionalitat”.
(definició)
Al Preàmbul, es proposa plasmar la “diversitat”, parlar de tot
tipus de dones, reconèixer totes les seves diversitats, i cicles
de vida...
'- Desenvolupar la definició “d’equitat de gènere”
- Plasmar el context històric i fer un emmarcament de la norma  -
anàlisi situat. En quin moment sorgeix la norma?
- Definir el marc competencial de l’Ajuntament de Barcelona per
elaborar aquesta normativa
Al Preàmbul: fer esment als dos instruments de drets humans que
té signats la ciutat: la Carta Europea de Salvaguarda dels drets
Humans a la Ciutat (art. 2) i la Carta de drets i deures de la
ciutadania (art. 20 i 21)
Preàmbul: Afegir Directiva 2004/113/CE- por la que se aplica el
principio de igualdad de trato entre hombres y mujeres al acceso
a bienes y servicios y su suministro.
Afegir nova llei de contractació pública:  Ley 9/2017, de 8 de
noviembre, de Contratos del Sector Público, por la que se
transponen al ordenamiento jurídico español las Directivas del
Parlamento Europeo y del Consejo 2014/23/UE y 2014/24/UE, de 26
de febrero de 2014.
Substituir “que integri” per “que garanteixi”:
“1. El present reglament té per objecte l’establiment d’un règim
jurídic que integri la igualtat de gènere a nivell municipal, en
el marc de les normes internacional, europea, estatal i de la
comunitat autònoma de Catalunya.”
Substituir “totes les mesures” per “i les mesures mínimes”[...]:

“1.2. Aquest reglament estableix els principis que han de regir
l’actuació dels òrgans de govern i gestió de l’Ajuntament de
Barcelona en matèria d’igualtat de gènere, així com els serveis
municipals que s’han d’oferir en l’àmbit de les seves
competències, i totes les mesures que s’han d’adoptar per
incorporar la perspectiva de gènere en les polítiques i les
actuacions municipals que es contemplen en el seu àmbit
d’aplicació.”
Incloure els consorcis en l’àmbit d’aplicació. No poden quedar
fora del Reglament. Proposta: utilitzar la fórmula “sector
públic” (que inclou les administracions clàssiques, els
consorcis, societats mercantils...)
Addició a l’article 2.1: “a aquests ens i els de futura creació”:

“Aquest Reglament és d’aplicació a l’Ajuntament de Barcelona, als
organismes autònoms, les societats mercantils i la resta
d’entitats vinculades o dependents de l’Ajuntament de Barcelona”.
Cal preveure un Pla de promoció i seguiment de l’aplicació
(sobretot als consorcis, empreses que reben subvencions, àrees,
districtes...).
Incloure més principis (interseccionalitat, territorialitat,
participació, coresponsabilitat...).
Afegir més principis generals. Proposta: incorporar tots els
principis de l’article 2 de la Llei 17/2015 del 21 de juliol,
d'igualtat efectiva de dones i homes.

En aquest sentit, també és possible afegir la
“interseccionalitat” com a principi. I el concepte de
discriminació múltiple.
'- Sobre el període de vigència del Pla (no s’entén i es demana
més concreció). Cal acotar un període concret.

- A més de que el Pla s’aprovi en Plenari, es proposa que es
presenti un Informe anual de seguiment de la implementació a
Plenari.
Els articles relatius als plans donen lloc a moltes
interpretacions. Proposta: clarificar millor els Plans als quals
es fa referència.
Article  6.2: substituir “treball domèstic” per “treball de la
llar i les cures”:

“[...] ha d’assegurar que s’incorpora la perspectiva de gènere en
els serveis de foment de l’ocupació, suport del treball domèstic,
de cures i afectes, en la lluita contra la feminització de la
pobresa i la precarietat.[...]”
El Pla ha d’incorporar ”objectius, pressupost i indicadors de
compliment/seguiment”.
Es proposa ampliar els Informes d’Impacte de Gènere: han de
fer-se de tota la planificació estratègica de l’Ajuntament.
Començar a treballar en la línia de canviar la naturalesa
jurídica dels informes d'impacte de gènere i que passin a ser
(com a mesura positiva) informes vinculants (fins aconseguir que
l'administració tingui incorporada de forma natural la
transversalitat de gènere) en lloc de ser preceptius i no
vinculants.
És important fer informes d’impacte de gènere en la normativa de
selecció de personal.
Especificar un mínim % de la partida pressupostària dedicat a
polítiques de gènere i LGTBI, i al desplegament del Reglament
(proposta: 1% del pressupost).
Informe anual de seguiment de la implementació i execució dels
pressupostos amb perspectiva de gènere, presentat a Plenari.
Traslladar l'article 11.2 b):“Les partides pressupostàries
destinades a accions especifiques de caràcter general contingudes
en aquest Reglament” a una DISPOSICIÓ ADDICIONAL.

Es tracta d’habilitació pressupostària del propi Reglament, i
hauria d’anar fora de l’articulat.
Especificar, en aquest article sobre el Pla d'igualtat intern,
que el personal ha de ser especialitzat i que ha de tenir
formació en gènere (èmfasi en assegurar la formació de les
representants de les treballadores).

Proposta: obligar a un mínim de 20 hores de formació en gènere a
les representants sindicals.
A l'article 12 sobre el Pla d’Igualtat de dones i homes de
l’Ajuntament de Barcelona, manca la perspectiva LGTBI i
interseccional. Caldria incorporar-la.
El Reglament ha de parlar d’espais de participació (en plural), i
ampliar el mapa d’actors i actrius.
Els espais de participació han de definir-se com a òrgans
consultius reals.
Plasmar que els òrgans de promoció i defensa dels drets de les
dones estan exempts de complir amb el criteri de paritat en els
òrgans de participació. (article 14.3)
Estudiar com es pot reforçar obligatorietat de la composició
paritària en aquest article.15. 4.
Proposta: en designació indirecta - que l’Ajuntament esculli una
persona del sexe infra-representat.
Eliminar tot el punt 15.5 o modificar-lo: és perillós. Obre la
porta a excuses per evitar composició paritària. Hi ha d’haver
una justificació objectiva i raonable, valorada per la comissió
de seguiment. I aquesta s’ha de fer pública.
Proposta: “En totes les excepcions a aquest mandat, s’han de fer
públiques les justificacions objectives i raonables a la Comissió
de Seguiment del Reglament.”
Tenir en compte la necessitat de desglossar les dades per
districtes i tipologies de dones (ex: dones amb discapacitat) -
incorporar perspectiva interseccional en la segregació de dades.
L’Ajuntament ha de tenir un registre d'empreses licitadores que
hauria de contenir informació sobre els plans d'igualtat que
tenen  (data de creació) o si inclouen el requisit de paritat en
els òrgans directius, etc. És important recollir aquesta
informació i que alguna persona en faci el seguiment de
l'acompliment.
Estudiar com podem fer un pas endavant en la desagregació de
dades. Desagregar dades per sexe, però també donar l’opció de
segregar per “identitat de gènere”.
Addició: article 16.1. d) “incorporar, en els estudis [i
enquestes] que sigui pertinent, les variables
d’identitat/expressió de gènere i orientació sexual.”
Proposta de text modificat: "Incorporar, en els estudis que
realitzin, l’anàlisi de la variable sexe en relació a altres
variables que es relacionen amb el gènere categories com ara
l’origen, l’edat, el nivell econòmic, la discapacitat, etc."
A més, revisar i afegir totes les variables/condicions que
afecten el gènere.
Es proposen formulacions alternatives al títol del precepte:
“comunicació amb perspectiva de gènere”; “comunicació no sexista
i amb perspectiva de gènere”.
Garantir clàusules per insercions publicitàries no sexistes (ex:
BTV). I també és necessari incorporar personal referent
especialitzat en gènere a Btv.
Proposta: creació d’una comissió de seguiment de l’ús de
comunicació no sexista.
Necessitat d’incloure espais (municipals) publicitaris no
sexistes i no “normalistes”.
Crear un comitè ètic de revisió dels espais publicitaris
(integrat per persones expertes, ciutadania, Dones Juristes...)
per controlar l'ús d'una comunicació no sexista i inclusiva.
Incorporar un precepte que estableixi que l’Ajuntament farà
“recomanacions” a les empreses privades perquè retirin publicitat
sexista, no inclusiva, etc.
Prestar atenció en el grau de compliment de la llei d’igualtat
per part de les empreses/mitjans de comunicació on l’Ajuntament
es publicita (propaganda institucional), i no fer-ho en aquells
mitjans que utilitzin un llenguatge no inclusiu o que no
compleixin la Llei d'igualtat.
Afegir: “ En compliment del “Reglament per a la regulació i
control del contingut dels suports publicitaris a la ciutat de
Barcelona” [...]
Incorporar formació amb perspectiva LGTBI. Ara per ara, no està
incorporada.
Es veu primordial la formació a personal polític i gerencial (que
ja contempla el projecte normatiu). Es proposa que aquesta
formació es faci a tot el personal tècnic (tècniques i caps de
serveis).
Es proposa que la formació-sensibilització-informació s’estengui
a  la ciutadania que es relaciona amb l'administració
(empreses/entitats).
'- L'apartat a) no és formació - és selecció- accés a la funció
pública.
- L'apartat c) - esmena: a tot el personal de l'Ajuntament de
Barcelona.
- Apartat d) - No establir mínim d'hores. En funció dels
continguts ja veurem quina és la durada necessària per
impartir-los.
Article 18 - Establir criteri de paritat en el professorat.
Proposta: “com a mínim el 50% han de ser dones”.
Per incorporar criteris d’igualtat als temaris d’oposició, s’han
d’incorporar a la convocatòria de les places (bases de
convocatòria amb perspectiva de gènere - definició dels llocs de
treball/perfils professionals).
Proposta: que la formació en gènere no computi en hores de
formació pel personal de l’Ajuntament (com passa a la
Generalitat).
Article 18. b) “Integrar la perspectiva de gènere  en qualsevol
acció formativa tant interna com a externa que es desenvolupi des
de l'àmbit municipal, sempre que sigui pertinent.” - suprimir
"sempre que sigui pertinent".
A més, no només integrar la perspectiva de gènere, sinó que una
part de totes les formacions sigui en matèria d’igualtat.
1. El present reglament té per objecte l’establiment d’un règim
jurídic que integri la igualtat de gènere a nivell municipal, en
el marc de les normes internacional, europea, estatal i de la
comunitat autònoma de Catalunya.
2. Aquest reglament estableix els principis que han de regir
l’actuació dels òrgans de govern i gestió de l’Ajuntament de
Barcelona en matèria d’igualtat de gènere, així com els serveis
municipals que s’han d’oferir en l’àmbit de les seves
competències, i totes les mesures que s’han d’adoptar per
incorporar la perspectiva de  gènere en les polítiques i les
actuacions municipals que es contemplen en el seu àmbit
d’aplicació.
1. Aquest Reglament és d’aplicació a l’Ajuntament de Barcelona,
als organismes autònoms, les societats mercantils i la resta
d’entitats vinculades o dependents de l’Ajuntament de Barcelona.
2. En relació a la resta d’entitats de les quals l’Ajuntament en
formi part, els i les representants municipals han de promoure
l’adopció dels corresponents acords, per part dels respectius
òrgans de govern, per tal d’incorporar en l’actuació de les
mateixes els principis i les previsions contingudes en el present
Reglament.
3. Així mateix, el present Reglament és d’aplicació a aquelles
entitats que es relacionin amb l’Ajuntament per raó de
l’atorgament de subvencions i ajuts o la subscripció de
contractes o negocis jurídics anàlegs en els quals s’incloguin
les previsions d’aquest Reglament en els termes dels articles 19
i 20.
1. El principi d’igualtat i no discriminació per raó de sexe és
un principi informador de l’ordenament jurídic i, com a tal i en
conseqüència, els principis i mesures que aquest reglament regula
són d’aplicació a tots els àmbits materials de competències que
corresponen a l’Ajuntament de Barcelona de conformitat amb el
bloc de legalitat vigent, amb independència que el reglament
reguli determinades àrees d’intervenció de forma específica.
1. Als efectes del present Reglament i d’acord amb l’article 3 de
la Llei 17/2015, del 21 de juliol, d'igualtat efectiva de dones i
homes, s’entén per transversalitat de la perspectiva de gènere
l’organització (la reorganització), la millora, el
desenvolupament i l’avaluació dels processos polítics, de manera
que una perspectiva d’igualtat de gènere s’incorpori en totes les
polítiques, en tots els nivells i en totes les etapes, per part
de l’Ajuntament de Barcelona.
2. La transversalitat de gènere suposa la incorporació de la
perspectiva de gènere en l'organització interna, la planificació
i l'execució dels serveis i activitats que ofereixen tant
l'Ajuntament com les entitats a les que es fa referència en
l’article 2 del present Reglament. La transversalitat de la
perspectiva de gènere obliga a dissenyar i avaluar el conjunt de
les polítiques públiques sota el criteri d'identificar i preveure
les seves repercussions diferenciades sobre els homes i les
dones.
1. Els mecanismes previstos en aquest Reglament seran d’aplicació
a totes les polítiques públiques i àmbits d’actuació -àrees i
districtes- de l’Ajuntament de Barcelona, així com a tots els
serveis que l’Ajuntament ofereix a la ciutadania en l’àmbit de
les seves competències.
Els preceptes d’aquest Reglament que incorporen aspectes de la
legislació tant bàsica com de desenvolupament dictada per l'Estat
i la Comunitat Autònoma de Catalunya, s’entenen que són
automàticament modificats en el moment en què es produeixi la
revisió de la referida legislació.
Derogació. Queden derogades totes les normes amb igual o inferior
tang en el que s’oposin al que disposa el present Reglament.
1. El Pla Municipal de polítiques de gènere (endavant el Pla) és
el document en el qual es plasma periòdicament el desenvolupament
i la concreció de la política municipal en matèria d'igualtat de
dones i homes. Constitueix l’instrument fonamental d’actuació de
l’Ajuntament de Barcelona per a l’eliminació de les desigualtats
de gènere.
2. El Pla ha de ser l’instrument que desplegui la transversalitat
de la perspectiva de gènere en el conjunt de les polítiques
municipals. Com a mínim, el Pla ha d’incorporar accions
estratègiques per promoure que tots els sistemes d’informació de
l’Ajuntament desagreguin les dades per sexe i les emprin per fer
anàlisis de gènere; ha d’assegurar que s’incorpora la perspectiva
de gènere en els serveis de foment de l’ocupació, suport del
treball domèstic, de cures i afectes, en la lluita contra la
feminització de la pobresa i la precarietat. També en les
actuacions de participació política, social i tecnològica;
esports; salut, drets sexuals i reproductius. En l’àmbit de la
coeducació; cultura i memòria col·lectiva; ciutadania, migracions
i interculturalitat. Igualment en els serveis d’habitatge, xarxa
d’atenció a les víctimes de violència masclista, i en els serveis
de justícia global i cooperació. I finalment dins de les
competències sobre ecologia i espai urbà, mobilitat i prevenció i
seguretat.
3. Així mateix, el Pla o els plans o programes concrets que del
mateix puguin derivar-se hauran de prestar especial atenció a
variables com l'edat, l'origen nacional i/o ètnic,la diversitat
funcional, la identitat de gènere o l'orientació sexual i
contemplar les necessitats que de forma específica afecten a la
persona i als diferents col·lectius generant situacions de
múltiple discriminació.
4. Correspon al òrgan polític responsable de polítiques de gènere
l’impuls, seguiment i desenvolupament dels plans, amb la
col·laboració de l’òrgan responsable de l’aplicació de la
Transversalitat de Gènere.
5. L’òrgan polític responsable de polítiques de gènere,
conjuntament amb l’òrgan responsable de l’aplicació de la
Transversalitat de gènere, ha de promoure la participació
ciutadana, i en especial, dels grups feministes i de les entitats
de defensa dels drets de les dones, per tal d’impulsar-ne la
participació en el disseny, l'elaboració, el desenvolupament i
l'avaluació del Pla Municipal de polítiques de gènere.
6. El Pla ha d’estar vigent dins del període previst o prorrogat
expressament.
7. El Pla ha de comptar amb una partida pressupostària específica
a càrrec de totes les àrees implicades en l’aplicació d’aquest
Reglament, en cas que les seves previsions comportin despeses o
ingressos. Per a les mesures de caràcter general de pla, els
òrgans administratius responsables de les polítiques de gènere
han de tenir una partida pressupostària específica.
8. El Pla s’ha de presentar al Plenari del Consell Municipal.
1. El Pla Municipal de polítiques de gènere LGTBI és el document
en el qual es plasma periòdicament el desenvolupament i la
concreció de la política municipal en matèria igualtat i
no-discriminació per raó d’orientació sexual, d’identitat de
gènere o d’expressió de gènere. Constitueix l’instrument
fonamental d’actuació de l’Ajuntament de Barcelona en l’àmbit de
les polítiques LGTBI.
2. Correspon a la regidoria responsable de polítiques de gènere
l’impuls, seguiment i desenvolupament del Pla.
3. L’òrgan polític responsable de polítiques de gènere,
conjuntament amb l’òrgan responsable de promoure la defensa dels
drets de les dones i persones LGTBI, ha de promoure la
participació ciutadana, i en especial, dels grups feministes i de
les entitats de defensa dels drets de les persones LGTBI, per tal
d’impulsar-ne la participació en el disseny, l'elaboració, el
desenvolupament i l'avaluació del Pla Municipal de polítiques
LGTBI.
4. El Pla ha d’estar vigent dins del període previst o prorrogat
expressament.
5. El Pla ha de comptar amb una partida pressupostària específica
a càrrec de totes les àrees implicades en l’aplicació d’aquest
Reglament, en cas que les seves previsions comportin despeses o
ingressos. Per a les mesures de caràcter general de pla, els
òrgans administratius responsables de les polítiques de gènere
han de tenir una partida pressupostària específica.
6. El Pla s’ha de presentar al Plenari del Consell Municipal.
1. Tot els plans i programes de l’Ajuntament de Barcelona han
d’incorporar la igualtat de gènere com un dels seus objectius
principals.
2. Tots els àmbits de l’organització municipal -àrees i
districtes- han d’analitzar el caràcter estructural de la
situació diferencial entre dones i homes en les seves línies
d’actuació, planificar amb perspectiva de gènere i dur a termes
accions específiques encaminades a pal·liar les desigualtats per
raó de gènere.
1. Les propostes normatives, de pressupostos municipals, i
d’instruments de política fiscal municipal (ordenances fiscals,
taxes i preus públics) s’acompanyaran d’informes d’impacte de
gènere, elaborats amb metodologia d’anàlisi que permeti conèixer
i fer una avaluació prospectiva de les repercussions en la
igualtat o desigualtat entre dones i homes que poden derivar-se
de la seva aprovació, amb objecte d’identificar i prevenir la
producció, manteniment o increment d’aquestes desigualtats de
gènere, tot realitzant propostes de modificació del projecte, si
s’escau.
2. Els objectius dels informes d’impacte de gènere són:
a) Conèixer de manera prèvia els possibles efectes que
l’aplicació de la norma proposada o dels instruments municipals
de planificació econòmica, fiscal i laboral poden tenir sobre
dones i homes.
b) Assegurar que les normes o els instruments municipals de
planificació econòmica, fiscal i laboral no tinguin efectes
negatius en la seva aplicació, ni produeixin discriminació
indirecta.
c) Proposar mecanismes de correcció, si s’escau.
1. L’Òrgan responsable de l’aplicació de la transversalitat de
gènere ha d’avaluar l’impacte de gènere posterior a la
implementació dels plans municipals. Aquesta avaluació
s’elaborarà amb metodologia d’anàlisi que permeti conèixer i
valorar els resultats de les polítiques públiques i les
repercussions en la igualtat o desigualtat entre dones i homes
que han pogut derivar-se de la seva aplicació, amb objecte
d’identificar i prevenir la producció, manteniment o increment
d’aquestes desigualtats de gènere, tot realitzant propostes de
millora per l’elaboració de plans municipals futurs, si s’escau.
2. Els objectius d’aquesta avaluació són:
a) Identificar els diferents resultats que la implementació de
les polítiques públiques poden produir sobre dones i homes, de
forma separada.
b) Valorar si l’existència de diferències en els resultats de la
implementació de plans municipals generen desigualtats de gènere
(impacte de gènere negatiu).
c) Proposar mecanismes de correcció, si s’escau.
1. L’Ajuntament de Barcelona ha d’incorporar la perspectiva de
gènere en l’elaboració dels pressupostos municipals per tal
d’evitar el biaix per raó del gènere. Amb aquesta finalitat les
propostes s’elaboraran amb perspectiva de gènere, fent visible
l’impacte diferenciat dels pressupostos sobre els homes i les
dones, integrant els objectius propis de la perspectiva de gènere
en els objectius de la pressupostació orientada als resultats.
2. L'Ajuntament consignarà i especificarà anualment en els
pressupostos els recursos econòmics destinats a l'exercici de les
funcions i a l'execució d’aquest reglament.
Aquestes partides pressupostàries es desglossaran entre:
a) Les partides pressupostàries destinades específicament als
òrgans responsables de l’impuls de les polítiques de gènere;
b) Les partides pressupostàries destinades a accions especifiques
de caràcter general contingudes en aquest Reglament;
c) i les atribucions pressupostàries a cada àrea de l’Ajuntament
amb responsabilitat per garantir el compliment del present
Reglament.
1. Tal i com disposen la Llei Orgànica 3/2007, de 22 de març, per
a la igualtat efectiva de dones i homes en el capítol III i la
Llei 17/2015, de 21 de juliol, per a la igualtat de dones i
homes, en els articles 6.f) i 15 l’Ajuntament de Barcelona ha de
disposar d’un Pla d’Igualtat de dones i homes adreçat al personal
que hi presta serveis, a desenvolupar en el marc dels respectius
convenis col·lectius, amb l’objectiu de garantir l’aplicació
efectiva dels principis establerts en aquest reglament i eliminar
la discriminació per raó de sexe en relació a l’accés al treball
remunerat, a la formació, a la promoció professional, a les
condicions de treball i al salari, la conciliació de la vida
personal, laboral i familiar, la violència masclista, comunicació
inclusiva i la prevenció i actuació en matèria d’assetjament
sexual i assetjament per raó de sexe.
2. Per tal de garantir la deguda coordinació, seguiment i
avaluació d’aquest Pla, es determinaran i assignaran les funcions
i tasques que corresponguin al personal necessari.
3. La comissió paritària formada per les persones representants
legals dels treballadors i treballadores i l’Ajuntament de
Barcelona vetllarà en el seguiment, control i implementació del
Pla.
4. Anualment, es presentarà al Ple l’anàlisi i dades relatives a
la implementació del Pla d’Igualtat de dones i homes.
1. L’Ajuntament de Barcelona ha de comptar amb un protocol de
prevenció i actuació en matèria d’assetjament sexual i per raó de
sexe, tal i com estableix la Llei Orgànica 3/2007, de 22 de març,
per a la igualtat real i efectiva de dones i homes. Aquest
protocol s’avaluarà cada 4 anys, i es revisarà i modificarà si
s’escau, després de cada avaluació.
2. L’Ajuntament de Barcelona ha d’adoptar un protocol de
prevenció i actuació en casos de discriminació per raó de
diversitat sexual i de gènere. Aquest protocol serà diferent al
protocol d'assetjament sexual i assetjament per raó de sexe, tot
i que podran compartir mecanismes i serveis interns de
l’Ajuntament si s'estimés oportú.
1. L’Ajuntament de Barcelona reconeix la importància de la
participació social en les polítiques per la igualtat de gènere,
i ha d’adoptar les mesures necessàries per fer-la efectiva,
especialment pel fa a la dinamització del teixit associatiu i a
la valorització de les aportacions que fan les associacions i
col·lectius de dones, el moviment feminista, i grups o entitats
organitzades per la igualtat de gènere.
2. De forma específica, l’Ajuntament de Barcelona ha de comptar
amb el Consell de ¡Dones de Barcelona, regulat pel seu propi
Reglament, com a òrgan de consulta i participació, de la política
municipal per a la igualtat, en el què hi participen persones,
entitats ciutadanes, entitats feministes, i associacions que
treballen per la igualtat entre dones i homes. L’Ajuntament ha de
comptar, també, amb grups polítics i sindicats de la ciutat de
Barcelona, que tinguin com a finalitats l’elaboració de propostes
per fer efectiu el principi d’igualtat de dones i homes a les
entitats barcelonines i en tots els
àmbits de la vida política, econòmica, cultural, educativa i
social de Barcelona.
3. La composició dels òrgans de participació municipals ha de
tendir a la paritat. En general, la composició dels òrgans de
participació s’ha de basar en criteris de pluralitat i
diversitat, excepció feta que hi hagi raons fundades i objectives
degudament motivades per no seguir aquests criteris.
1.Tal i com estableix la Llei 17/2015, del 21 de juliol,
d’igualtat efectiva de dones i homes, la representació i la
participació paritària de dones i homes en tots els àmbits de
presa de decisions és un requisit necessari per a assolir una
societat realment democràtica. A tals efectes, els poders públics
de Catalunya han de prendre les mesures que calguin i adoptar les
estratègies apropiades per a garantir-ho.
2. A efectes del present Reglament, i d’acord amb la normativa
vigent, s’entén com a composició paritària aquella situació que
garanteix una presencia de dones i homes segons la qual cap sexe
supera el 60% del conjunt de persones a què es refereix ni és
inferior al 40%, i que ha de tendir a assolir el 50% de persones
de cada sexe.
3. La representació o composició paritària ha d’afectar a la
composició de les Comissions, càrrecs de lliure nomenament
(inclosos càrrecs gerencials), al personal eventual (especialment
assessors/es i comissionats/des), composició de tot tipus de
jurat de selecció i atorgament de premis i distincions, consells
i òrgans de participació.
4. La representació o composició paritària s’ha de garantir en
tots òrgans en què la designació de les persones membres sigui
directa. En canvi, en aquells que la designació de les persones
membres és indirecta o depèn del desenvolupament d’un determinat
càrrec s’intentarà assolir la paritat en la mesura del possible.
5. En totes les excepcions a aquest mandat, s’han de fer
públiques les justificacions a la Comissió de Seguiment del
Reglament.
1. Per tal de fer efectives les normes contingudes en aquest
reglament i garantir la integració de la perspectiva de gènere en
la seva activitat ordinària, d’acord al article 56 de la llei
17/2015, del 21 de juliol, d'igualtat efectiva de dones i homes,
els departaments i serveis de l’Ajuntament de Barcelona han de:
a) incorporar sistemàticament la variable sexe en la recollida de
dades dels serveis i òrgans municipals, enquestes i estadístiques
que duguin a terme, garantint que totes les dades recollides
estiguin segregades per la variable sexe.
b) incorporar indicadors que permetin fer visible l’experiència
femenina per a un millor coneixement de les diferències, rols,
situacions i necessitats de dones i homes.
c) incorporar, en els estudis que realitzin, l’anàlisi de la
variable sexe en relació a altres categories, com ara l’origen,
l’edat, el nivell econòmic, la discapacitat, etc.
d) incorporar, en els estudis que sigui pertinent, les variables
d’identitat/expressió de gènere i orientació sexual.
2. Per a garantir el compliment d’aquestes disposicions,
l’Ajuntament de Barcelona ha de disposar dels programes i suports
informàtics que permetin tractar i explotar les dades
desagregades.
3. En els eventuals contractes de serveis que puguin celebrar-se
per a la realització d’estudis i estadístiques municipals, s’ha
d’incloure l’obligació per a l’empresa adjudicatària de complir
amb els deures establerts en el present article.
1. La documentació escrita, gràfica i audiovisual, l’atenció
personal i els mitjans de comunicació, incloent-hi els digitals i
els comptes de les xarxes socials, elaborats per l’Ajuntament de
Barcelona o subcontractades a tercers, han d’emprar un llenguatge
inclusiu i un ús no sexista d’aquest.
2. El govern municipal ha de garantir la visibilització
equitativa de dones i homes en els anuncis, campanyes, materials
o mecanismes de comunicació -excepte en els casos en què es
dirigeixi exclusivament a un o altre sexe de forma justificada-.
Així mateix, es promourà la visibilització del col·lectiu LGBTI
en la comunicació municipal.
3. El govern municipal ha de garantir que no s’utilitzaran els
espais publicitaris municipals amb peces de comunicació que
tinguin un contingut sexista, ni tampoc per la difusió de
publicitat il·lícita, de conformitat amb el que estableix la
legislació general de publicitat i de comunicació institucional.
Així mateix, l’Ajuntament no ha d’autoritzar l’exhibició
d’anuncis publicitaris als suports que requereixin d’autorització
municipal si fomenten la desigualtat de gènere o mostren una
falta de respecte a les persones per raó de gènere o diversitat
sexual.
4. En els eventuals contractes de serveis que puguin celebrar-se
per a la realització de comunicacions escrites, gràfiques o
audiovisual, en les bases de convocatòries de premis i
distincions, beques o concursos que es convoquin, s’inclouran les
previsions que sigui oportunes per tal de complir amb els deures
establerts en el present article.