darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
El PGM de 1976 definia diferents carrers a la Vila com a xarxa
viària bàsica, vials que es proposaven eixamplar per, textualment
“facilitar l’accés al trànsit rodat”, afectant centenars
d’edificis antics, obligats a retranquejar fins a 7m lineals en
cas d’enderroc.

En els 44 anys de vigència del pla la seva implementació ha estat
escassa. A la Travessera entre Gran de Gràcia i Torrent de
l’Olla, de 47 finques s’han produït 6 retranquejaments. Amb
aquest ritme es trigarien 344 anys en enllestir-ho.

Aquest Pla és obsolet i inviable, incompatible amb una ciutat
sostenible. Ja no té sentit.

Sense cap voluntat d’executar-ho, les diferents administracions
han mantingut les afectacions. Afectar es gratuït, però no pels
propietaris dels edificis, que pateixen la seva limitació en les
reformes i la depreciació de l’immoble.

Paradoxalment hi ha finques catalogades per Patrimoni que estan
afectades.

S’han d’eliminar aquestes afectacions ja eternes i protegir els
edificis per evitar que, en desafectar-los, acabin desapareixent
per l’especulació immobiliària.

Volem uns carrers per a les persones, volem mantenir els edificis
tradicionals.
A l’ illa de cases delimitada per carrer Gran de Gracia- Sant
Pere Màrtir, Travessera de Gràcia-Sant Domènech hi ha un enorme
pati interior ocupat actualment per un pàrquing en alçada, amb
varies plantes, sent la darrera descoberta. Aquest pati te
entrada per carrer Sant Pere Màrtir i per carrer Sant Domènech
sent un dels més grans del barri.

On ara hi ha cotxes aparcats ara hi va haver un teatre, el Teatre
Principal de Gràcia inaugurat el 27/2/1851. L’any 1908 va patir
un incendi però es va reinagurar el 1916, sent teatre fins el
1947 en que es va convertir en cinema. L’any 1966 va tancar i en
el seu lloc es va deixar construir un aparcament.

Seria una gran fita pel barri reconquerir aquest antic equipament
i fer-ne una plaça o millor encara un jardí amb accés pels dos
carrers.

Si fos impossible treure o soterrar el pàrquing podrà buscar-se
una solució imaginativa com cobrir la darrera planta i fer un
terrat enjardinat de lliure accés, amb alguna cosa que recordés
que allà, abans, hi havia un teatre.
La major part dels espais públics guanyats pels retranquejaments
dels edificis afectats per vial no tenen cap utilitat clara pels
veïns. Són espais totalment desaprofitats. Hi sol haver un banc
(on ningú seu perquè amb el trànsit que hi ha es impossible) amb
sort un abret, sovint els contenidors de brossa i sempre moltes
motos aparcades. La seva infrautilització ja ens dona la idea de
l’escassa necessitat que té el barri de generar-ne més.

S’hauria d’ intervenir en aquests espais i repensar la seva
utilitat i la seva estètica.
Tancar al trànsit del carrer Mare de Déu de la Salut entre
Escorial i Larrard, permeten l'accés a les finques de la zona pel
carrer Sors. Crear en aquest espai una zona ajardinada i verda
pels centenars de nens de les escoles que cada dia passen per
allà, així com donar un espai de pausa i descans a la
contaminació acústica i atmosfèrica als veïns de la Travessera de
Dalt.

Assegurem així un espai segur i lliure de soroll i fums al veïns,
escolars i ancians de les residències del carrer.
Els carrers de Gràcia estan plens de pilones, que molesten als
vianants, dificulten el pas dels cotxets de nens o dels carros
d'anar a la compra; t'obliguen a anar en fila índia, en comptes
d'anar xerrant amb qui tens al costat.

L'idea inicial era protegir els vianants i evitar que els cotxes
aparquin a la vorera. Avui, ningú s'atreviria a aparcar sobre la
vorera al centre de Gracia. Als carrers de plataforma única i, en
certa mesura, a les zones 30, els cotxes han de donar prioritat
als vianants. Si cal obligar als cotxes a reduir la velocitat es
millor enrajolar o posar obstacles a la calçada.

Treure les pilones es el primer pas per recuperar els carrers per
als vianants! I, per defecte, si no hi ha raó que ho justifiqui,
tots els carrer estrets i zones 30 han de ser de plataforma
única.
Jo Mònica Aparicio veïna de la Vila de Gràcia que formo part de
la Plataforma veïna d´Afectats Abaceria, demano que es mantingui
l´estructura modernista de les noves obres del mercat de
l´Abaceria així com si es troben noves restres històriques i
artístiques es preservin segons la normativa Patrimonial Vigent.
Barcelona, 8 XII 2020-12-08

Fa dos anys, 12.000 veïns i veïnes de la Vila agrupats sota el
lema de “salvem l’alzina” vàrem lliurar al registre municipal, un
document signat per tots que declarava: "Els aquí signataris
sol.licitem la supressió total de la llicència d´obres i la
inclusió al catàleg de patrimoni arquitectònic de les finques del
carrer Encarnació nº 13, 15 i 17 així com la protecció de
l´alzina centenària i altres arbres del pati d´aquestes finques.
També sol.licitem que l´ajuntament les adquireixi per
destinar-les a espai públic i veïnal".

Les esmentades cases, ubicades al carrer C/ Encarnació 15-17, són
obra de l´arquitecte modernista Antoni Millàs i Figuerola
(l’Hospitalet del Llobregat 1862 - Barcelona 1939).

La pressió d’aquest nostre moviment col·lectiu veïnal va fer
possible -a més de salvar l'alzina- que el 15 d'abril de 2019 la
Comissió conjunta de les Comissions Permanents del Consell
Municipal, modifiqués el Pla General Metropolità per tal
d'incloure-les dins del Pla Especial de Patrimoni Històric i
Artístic.

Davant el fet sorprenent que actualment les "Casetes
d´Encarnació" es trobin descatalogades (a data del 08/12/2020), i
molt preocupats també pel seu estat lamentable de deixadesa,
recordem el que exigía l’esmentat document:

1.- La Catalogació i Restauració inminent de les "Casetes
d´Encarnació".

2.- La protecció del Jardí i de l´Alzina en tot el seu perímetre.

Veient que recentment s’ha anunciat un projecte de construcció de
pisos dotacionals per part de l’Ajuntament de Gràcia que afecta
les esmentades casetes i l’entorn, no podem sinó declarar-nos
frontalment oposats a l’augment del volum edificable que el
projecte representa.

El que demanem és simplement de fer respectar, tant en la lletra
com en l’esperit, el que 12.000 veïns i veïnes vam signar fa dos
anys: la conservació del nostre patrimoni arquitectònic i d’espai
verd circumdant, per tal de recuperar i poder mantenir el conjunt
esmentat en el seu estat previ a la destrossa.

Ho signem:

Mònica Aparicio, LLuch Berga, Lluis de Arquer, Oriol Móra.

-Veïnes del col.lectiu "Salvem l´Alzina i les Casetes
d´Encarnació"
Aquest passat dimecres dia 14 es va celebrar una sessió de
seguiment del "Repensem la Fira". Sobre les conclusions anteriors
del dia 1 de febrer, i veient que no han sortit temes tractats
amb anterioritat i en canvi sí han aparegut d'altres que mai
s'havien parlat, demanem reunió amb aquesta comissió. Volem
tractar el tema del Museu del Transport, entre d'altres, donat
que Fira de Barcelona només fa servir el Palau de Comunicacions
40 dies l'any.
Contribucions de la sessió*:

•	Impulsar mesures contundents per substituir o transformar
carrils de cotxes en espais verds.
Més contundència en posar verd i treure espai per cotxes i motos
allà on sigui possible.

•	Emprar les eines de l'urbanisme per incrementar el verd.
El verd és tan important per a la qualitat de vida urbana com els
equipaments públics, i per això cal emprar l’urbanisme. Utilitzar
l’urbanisme implica dedicar esforços econòmics. En aquest sentit,
es poden comprar solars per fer parcs públics.

•	Reurbanitzar prioritzant el verd.
Despavimentar més i evitar pràctiques actuals de pavimentació de
carrers de forma “dura” (p.ex. al costat del parc de les
Glòries).

•	Enverdir i millorar el verd existent allà on sigui possible.
Enverdir les places dures, per exemple a l'Estació de Sants o a
l’àmbit del Fòrum. Fer carrils bus separats amb línies d'arbres.
Generalitzar els escocells correguts allà on sigui possible.

•	Afavorir una licitació d'obres que prioritzi el verd.
Una licitació d’obres que obligui a incloure un percentatge
important de verd. I fer-ne un seguiment exhaustiu.

•	Incrementar el verd als patis i espais disponibles dels centres
educatius.
Aprofitar els patis dels centres escolars per posar-hi (més)
verd. S'ha de pensar bé quin tipus de verd i com es pot fer el
seu manteniment. Implicar altres col·lectius del territori.

•	Incrementar el verd a les superilles i també fora d’elles.
Així com el seu ús ciutadà i la implicació dels veïns i veïnes en
la seva cura. Cal incrementar els horts urbans i el seu ús com a
espai compartit a tots els barris.

•	Impulsar la formació per cuidar i gestionar el nou verd a
escoles, entitats i altres organitzacions.
Cal donar suport a les escoles i entitats perquè sàpiguen cuidar
el verd, gestionar bé els recursos hídrics, etc. Cal proveir de
llistats específics de plantes/flora a fer servir per evitar
espècies invasores i altra flora no idònia.

•	Posar en valor i potenciar l’educació ambiental dirigida a tota
la ciutadania, també a les escoles.
Fomentar l’educació ambiental en l'àmbit del verd i en tots els
altres que s’hi relacionen. Cal educar la ciutadania en el nou
verd que volem, més naturalitzat. Menys ornamental i més
funcional/estructural. És imprescindible informar més a la
ciutadania dels beneficis del verd (també a nivell econòmic).

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la primera
sessió de la Taula (3 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Normalitzar la presència de cobertes verdes.
Construir-ne més, especialment en edificis públics (com a
pràctiques exemplars). Estudiar i abordar els factors que
obstaculitzen la proliferació de les cobertes. Millorar la
coordinació entre ens i agents clau de l'Ajuntament (IMPU,
Patronat Municipal de l'Habitatge, altres)

•	Impulsar un nou concurs de cobertes verdes.

•	Elaborar i aprovar normativa específica per impulsar cobertes
verdes.
Pel que fa a edificis municipals s’hi està treballant per
incorporar-ho a la Instrucció d’obres. Caldria anar més enllà i
també fer una normativa per altres edificis.

•	Crear un espai centralitzat d'informació i consulta per a
tècnics i usuaris en un lloc cèntric (que inclogui assessoria
pels tràmits administratius).

•	Establir una línia de finançament específica de cobertes
verdes.
Ja hi ha una línia oberta de co-finançament, però hi ha altres
barreres com el manteniment, posar d'acord una comunitat de
propietaris sencera, etc.

•	Establir bonificacions a l’IBI per a qui tingui una coberta.

•	Millorar el manteniment de les cobertes verdes.
Formar Parcs i Jardins perquè pugui fer un bon manteniment de
cobertes (establir una unitat específica especialitzada) o que ho
faci algú altre.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la primera
sessió de la Taula (3 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Evitar la pèrdua de verd privat.
Alguns veïns i veïnes que tenen patis i jardins estan substituint
el verd actual per gespa artificial. Cal revertir-ho i protegir
el verd, formant a la ciutadania per incrementar el verd i per
seleccionar les espècies idònies, i fent extensives les
recomanacions que ja es fan al Parc de Collserola a tota la
ciutadania de Barcelona.

•	Aprovar una ordenança de protecció del verd privat.
L'Ajuntament s’hauria de dotar d’una “Ordenança del verd” que
protegeixi el verd i l'incrementi.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la primera
sessió de la Taula (3 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Impulsar una infraestructura verda que maximitzi els serveis
socio-ambientals.
Apostar per  un verd eficient, captador de Gasos d'efecte
d'hivernacle (GEH) i resilient al canvi climàtic. Cal triar bé
quines espècies es planten i quines cal eliminar/substituir.  Cal
definir bé què s'entén per equitat en el verd, vincular-ho a un
concepte més ampli de sostenibilitat. En emergència cal parlar
d'un verd útil i captador de GEH.

•	Incrementar la implicació de totes les administracions al
Consorci del Parc Natural de Collserola.
Cal una major implicació (i aportació econòmica) de l'Ajuntament
i de totes les administracions en la conservació i l'ús públic
del Parc, i pensar la ciutat en una escala més àmplia. El canvi
climàtic ja està afectant els hàbitats de Collserola i encara ho
farà més. Collserola és un parc natural amenaçat i se n’ha de
destacar el seu rol clau com a infraestructura verda i per la
supervivència de la ciutat. Barcelona ja ha fet un document “El
parc que volem”, i el Pla Especial ja esmenta alguns reptes del
Parc, però cal dotar-lo de molts més recursos. Les modificacions
de l'espai públic (espai funcional de Barcelona) s’han de tenir
en compte en el PEPNAT.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la primera
sessió de la Taula (3 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Impulsar campanyes de comunicació adreçades a la ciutadania i a
col·lectius específics (visitants-turistes).
Reforçar el paper que juguen els Punts d’Assessorament Energètic
(PAE) com a punt físic on obtenir informació envers l’estalvi de
l’aigua. Es valora el fet que s’unifiqui el discurs entre tots
els agents implicats: Generalitat de Catalunya, Diputació de
Barcelona, Ajuntament de Barcelona, Operadora/Distribuïdora,
Mitjans de comunicació, Col·legis...

•	Impulsar campanyes  específiques per l’aplicació de bones
pràctiques.
Adreçades al sector comercial, industrial  i turístic (per
exemple, actuacions de reducció de pressió en les dutxes
d’allotjaments turístics...). Fer partícips a tots els actors que
tinguin rellevància: Generalitat de Catalunya, Diputació de
Barcelona, Ajuntament de Barcelona, Operadora/Distribuïdora,
Cambres sectorials, Col·legis professionals, Associacions
d’Empreses.

•	Reduir el consum municipal aplicant mesures d’estalvi.
En el reg, les fonts, la neteja i els edificis municipals
(sistemes de reg més eficients, fonts ornamentals amb
telecontrol, reductors de cabal en les aixetes,
monitorització...). Amb la implicació de l'Ajuntament de
Barcelona i les Entitats Públiques empresarials i societats amb
intervenció en la gestió i responsables dels  grans consums
d’aigua de la ciutat .

•	Revisar l'estructura tarifària de la factura de l’aigua.
Incrementar el cost dels trams de consum més alts conservant
sense alteració el cost del tram reduït atenent a consum
responsable. Reinvertir els recursos obtinguts en campanyes,
aplicació de mesures d’estalvi... Amb la implicacio de
l'operadora, l'Ajuntament de Barcelona, l'Àrea Metropolitana, i
l'Agència Catalana de l’Aigua.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la primera
sessió de la Taula (3 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Ampliar i millorar la xarxa d’aigües freàtiques de la ciutat.
Realitzar un inventari de les fonts i mines actuals i realitzar
les inversions i actuacions de manteniment necessàries per
ampliar i  millorar les infraestructures actuals. Utilitzar
aquesta aigua com a aigua de reg, per neteja de carrers, fonts
ornamentals, etc... Amb la implicació de l'Agència Catalana de
l’Aigua, l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB), i l'Ajuntament
de Barcelona.

•	Utilitzar l’aigua regenerada de la Estació Depuradora d’Aigües
Residuals del Prat.
Utilitzar aquesta aigua regenerada per bombar-la aigües amunt,
com a cabal ecològic del riu, per la recàrrega de l’aqüífer, com
a aigua pel sector industrial. Amb la implicació de l'Agència
Catalana de l’Aigua, l'operadora de la planta, l'Ajuntament de
Barcelona, l'Àrea Metropolitana de Barcelona-Consorci de la Zona
Franca, i l'Agència Salut Publica.

•	Potenciar la Incorporació de les aigües grises com a recurs
així com la reutilització d’aigües pluvials en el cas de noves
edificacions i grans rehabilitacions.
Fomentar aquesta actuació a través de canvis en la normativa com
el Codi Tècnic de la Edificació (CTE) i ordenances municipals,
amb la implicació de l'Ajuntament de Barcelona, el Ministerio de
Fomento, i Col·legis professionals.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la primera
sessió de la Taula (3 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Incrementar la xarxa de dipòsits de regulació.
Construcció de nous dipòsits de regulació com a elements clau per
a la gestió de les aigües de pluja torrencials per preservar la
qualitat de l’aigua de les nostres platges. Amb la implicació de
l'Ajuntament de Barcelona i l'Agència Catalana de l'Aigua.

•	Mantenir i millorar la xarxa de clavegueram.
Per part de l'Ajuntament de Barcelona i l'AMB.

•	Recuperar els  boscos naturals de ribera.
Restauració ambiental de rius i torrents amb la recuperació de
les franges de vegetació de ribera per regular el cabal, millorar
la infiltració del terreny, retenir sediments i alentir la
velocitat de les avingudes. Amb la implicació del Consorci del
Parc de Collserola, la Generalitat de Catalunya, l'Ajuntament de
Barcelona, els ajuntaments dels municipis veïns,  i l'Agència
Catalana de l'Aigua.

•	Incrementar la superfície permeable de la ciutat a través de la
implantació de Sistemes Urbans de Drenatge Sostenible (SUDS) i
altres estratègies de permeabilització de la ciutat.
Amb l’objectiu doble de reduir la quantitat d’aigua que arriba al
clavegueram en episodis de pluges torrencials i el  d’incrementar
els recursos del freàtic. Es proposa incorporar en el planejament
normatives urbanístiques per regular-ho i vincular-ho al PDU. Amb
la implicació de l'Ajuntament de Barcelona,  l'Agència Catalana
de l'Aigua i l'AMB.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la primera
sessió de la Taula (3 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Definir i implementar estratègies de protecció i ús específic
per a cada platja.
Amb la implicació de l'Ajuntament de Barcelona, la Generalitat de
Catalunya, i el Ministerio para la Transición Ecológica.

*Aquesta és una de les contribucions i propostes per desplegar
aquesta actuació que van efectuar-se durant la primera sessió de
la Taula (3 d'octubre). A continuació, podeu comentar-la o afegir
noves contribucions per potenciar l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Generar espais de consum de proximitat
Impulsar les cooperatives, mercats de pagès, grups de consum,
etc. i establir quina relació podrien tenir amb equipaments
municipals. Enfortir la vessant comunitària i la vessant
pedagògica.

•	Promoure la compra responsable en els comerços
Per exemple, que es pugui demanar als comerços productes no
plastificats, a granel, que es pugui anar a comprar amb el tàper.

•	Generar llocs de treball de proveïment alimentari (paradistes)

Tot plegat, treballant amb les cadenes de distribució i
d’alimentació, supermercats, mercats, comerços...

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la primera
sessió de la Taula (3 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Fer campanyes sobre dietes més saludables i sostenibles
dirigides a la població en general i també sobre el malbaratament
alimentari.

•	Garantir opcions vegetarianes i veganes als menjadors
municipals.

•	Promoure i donar eines a nivell cultural per facilitar la
transició cap a una alimentació més saludable i sostenible.

•	Fomentar la contractació responsable en grans esdeveniments
(congressos, festes ...) en temes alimentaris.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la primera
sessió de la Taula (3 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Canviar la normativa per tal que permeti comercialitzar
productes produïts en els horts urbans i permeti la ramaderia a
Barcelona.

•	Marcar un objectiu quantitatiu sobre proveïment alimentari de
productes frescos d’origen metropolità (per exemple: 30% en 4
anys).

•	Impulsar la ramaderia agroecològica extensiva a Barcelona i al
territori metropolità.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la primera
sessió de la Taula (3 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Fer la distribució de productes alimentaris més eficient, per
exemple creant centres de distribució i d'última milla.

•	Conceptualitzar i implantar una taxa de carboni que inclogui
també l’impacte dels turistes en la petjada de carboni de
l’alimentació.

•	Desenvolupar una ordenança que reguli algunes pràctiques del
sector alimentació en relació a la salut i temes de proximitat
(per exemple, limitar posar restaurants de menjar ràpid prop de
les escoles).

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la primera
sessió de la Taula (3 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Reduir un 20% el malbaratament alimentari en 4 anys.

*Aquesta és una de les contribucions i propostes per desplegar
aquesta actuació que van efectuar-se durant la primera sessió de
la Taula (3 d'octubre). A continuació, podeu comentar-la o afegir
noves contribucions per potenciar l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Impulsar pilots acompanyats per l’Ajuntament per vèncer la por
a ser el primer, però amb mirada de justícia social i fent
protagonista a la gent.
Amb el suport de col·lectius organitzats com cooperatives
d’habitatges, comunitats veïnals, i altres, acompanyades per
l’Ajuntament de Barcelona. Donar protagonisme a les persones.

•	Plantejar diferents models de comunitat i fer possible
comunitats no necessàriament “físiques”.
Per exemple, que persones d'edificis diferents es posin d'acord
per generar una comunitat energètica.

•	Fer que la generació energètica vagi lligada necessàriament a
la reducció de la demanda i consum.

•	Comunicar casos d’èxit i buscar altres beneficis més enllà de
l’econòmic, com el benefici en salut.
Amb campanyes de comunicació impulsades per l'Ajuntament de
Barcelona, i associacions o col·lectius diversos, com el Gremi
d’Hotels.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la primera
sessió de la Taula (3 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Eliminar tràmits i minimitzar la burocràcia.
Alleugerir el procediment i fer fàcil la tramitació de noves
instal·lacions. Amb la implicació de l'Ajuntament de Barcelona i
l'Àrea Metropolitana de Barcelona,  i d’altres entitats i
administracions superiors implicades.

•	Crear aliances amb centres de finançament que afavoreixin la
inversió en renovables.
Per exemple, contemplar el crowdlending  o el Leasing com a model
de finançament, i també amb la implicació de l'Institut Català de
Finances, el Centre de Finançament Europeu, etc.

•	Ajuts i bonificacions estables en el temps, creant seguretat.
Estudiar la possibilitat d'algun fons específic lligat a la Llei
de Canvi Climàtic, o creant un fons propi de l'Ajuntament de
Barcelona.

•	Generar bases de dades amb indicadors econòmics que permetin
conèixer rangs d’inversió, per donar seguretat a la ciutadania.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la primera
sessió de la Taula (3 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Incorporar en els models d’inversió els riscos climàtics a
l’hora de calcular retorns.

•	Promoure models de micro inversió.

•	Basar els models en l’economia circular, com a catalitzador en
el desenvolupament de nous projectes.

•	Explicar i comunicar models d’èxit.

Tot plegat, amb la implicació d'actors públics i privats amb
capacitat d’influència com gestors de flotes municipals,
universitats, Consorci Zona Franca, Port, i altres agents
implicats en el desenvolupament de models d'èxit.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la primera
sessió de la Taula (3 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

-	Seguir amb els programes de suport i convocatòries de
subvencions.
-	Afavorir projectes d’Aprenentatge Servei de temàtica climàtica;
aprofitar els treballs de recerca de secundària; crear un premi
de treball de recerca sobre els reptes climàtics.
-	Fer més difusió dels recursos existents i de les entitats de
cooperació per la justícia climàtica a les entitats de l’àmbit
ambiental.
-	Oferir ajuts econòmics a les escoles més vulnerables per que
tinguin contacte amb la natura.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la segona
sessió de la Taula (17 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

-	Crear un portal web que centralitzi la informació/comunicació
para difondre accions que associacions i entitats que treballen
en el territori estan fent per poder lligar oferta i demanda.
-	Aprofitar festes i esdeveniments per entitats de barri per
promoure l’acció climàtica.
-	Bonificar les bones pràctiques que promouen el consum
responsable

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la segona
sessió de la Taula (17 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

-	Fer una estratègia de comunicació específica.
-	Informar en positiu, amb contundència i rigor, sense obviar el
problema, fent balanç entre la gravetat del problema i la
solució.
-	Fomentar l’esperit crític, la pro-activitat (i l’activisme) en
la ciutadania.
-	Entrenar el pensament sistèmic de la realitat, incidint en el
canvi d’hàbits.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la segona
sessió de la Taula (17 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

-	Qüestionar el model alimentari, energètic, turístic i les
infraestructures associades.
-	Entendre que cal deixar de créixer i que és un canvi
paradigmàtic.
-	Atorgar un paper important als equipaments ambientals a escala
de barri.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la segona
sessió de la Taula (17 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

-	Promoure la coherència entre les polítiques, la gestió i la
comunicació. Predicar amb l’exemple.

*Aquesta és una de les contribucions i propostes per desplegar
aquesta actuació que van efectuar-se durant la segona sessió de
la Taula (17 d'octubre). A continuació, podeu comentar-la o
afegir noves contribucions per potenciar l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Implantar el got reutilitzable de manera estructural i
obligatòria
•	Implantar i donar a conèixer els sistemes de devolució i retorn
d’envasos.
•	Promoure xarxes i espais d’intercanvi de recursos a diferents
escales (empreses, comerços, entitats ciutadans).
•	Establir acords voluntaris amb els principals agents generadors
de residus.
•	Dur a terme campanyes i accions per promoure activitats i una
vida quotidiana amb residu zero.
•	Promoure el consum d’aigua de l’aixeta i fonts
•	Impulsar un catàleg d’empreses responsables en fer
esdeveniments, càterings i sortides amb menys residus
•	Afavorir els establiments lliures d’envasos i embalatges

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la segona
sessió de la Taula (17 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:
•	Potenciar i estendre la recollida porta a porta i altres
sistemes de recollida de major corresponsabilització ciutadana a
tota la ciutat.
•	Establir bonificacions pels veïns/es i empreses que fan bé la
separació de residus. Incrementar la recollida de la matèria
orgànica amb bonificacions específiques.
•	Dur a termes campanyes informatives sobre separació de residus,
i vincular-ho al canvi climàtic.
•	Abordar i potenciar la recollida selectiva del residu tèxtil
•	Fer un Pla de tancament de la incineradora pública de TERSA, en
paral·lel a l’impuls de polítiques de Residu Zero.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la segona
sessió de la Taula (17 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:
•	Exigir una nova llei de residus catalana per avançar en la
prevenció de residus i en la recollida selectiva.
•	Implantar una taxa de gestió de residus per generació als
diferents generadors de residus
•	Promoure els canvis normatius necessaris que permetin
considerar el que està catalogat de residu com a recurs
•	Establir bonificacions fiscals als comerços que fomenten la
prevenció de residus
•	Aprovar una normativa municipal específica i ambiciosa per la
prevenció de residus en l’àmbit dels concerts i esdeveniments.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la segona
sessió de la Taula (17 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:
•	Estudiar una combinació de mesures per reduir l’ús dels
vehicles privats: oferta d’estacionament, gestió i tarifes de
l’estacionament, limitació velocitat, taxa al vehicle privat,
pacificació del trànsit
•	Definir el rol dels vehicles d’ús compartit (cotxes, motos,
bicicletes i VMPs) segons l’estratègia de mobilitat de la ciutat.
•	Ronda Litoral, vial de connectivitat urbana (vianants,
bicicletes i autobusos) entre el Poble Sec i la Zona Franca.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la segona
sessió de la Taula (17 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:
•	Revisió tarifària, incentivant el transport públic per la
ciutadania de Barcelona i entorn i apujant el preu dels títols de
transport d’ús més esporàdic.
•	Incentivar l’electrificació del transport públic amb
electricitat d’origen renovable.
•	Millorar les opcions de intermodalitat entre diferents
solucions de transport sostenible.
•	Millorar la seguretat dels carrils bici i dels aparcaments.
•	Treballar amb els polígons industrials per posar llançadores
pels seus treballadors.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la segona
sessió de la Taula (17 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Utilitzar les pantalles del metro per incrementar la
consciència social, civisme, convivència, etc.
•	Campanyes per difondre les externalitats de cada mode de
transport
•	Inclusió als currículums escolars de continguts que
conscienciïn envers el canvi climàtic, així com de foment de la
sostenibilitat entre d’altres en el transport.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la segona
sessió de la Taula (17 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:
•	Repensar els sistemes de distribució actuals amb un doble
objectiu: minimitzar l’impacte sobre la ciutat i millorar
l’eficiència de la distribució.

*Aquesta és una de les contribucions i propostes per desplegar
aquesta actuació que van efectuar-se durant la segona sessió de
la Taula (17 d'octubre). A continuació, podeu comentar-la o
afegir noves contribucions per potenciar l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Implantar projectes pilots de superilles socials, orientades al
servei integral d’atenció a les persones dependents, amb equips
de servei d’atenció domiciliària de proximitat.
•	Ampliar els serveis de proximitat als col·lectius amb
dependència i reforçar el conjunt dels serveis de cura (2030).
•	Treballar amb les famílies: totes les persones en algun moment
de la seva vida són persones vulnerables. Des de la perspectiva
d’acció comunitària, actuar amb els agents del territori
(associacions, comerços, etc.). Això pot permetre també la
generació d’ocupació amb persones vulnerables.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la segona
sessió de la Taula (17 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Aprofitar els espais d’assessorament energètic existents per
ampliar el serveis d’assessorament a temes de de canvi climàtic
(cobertes verdes, consum d’aigua, alimentació, etc.) a la
població en general, i en especial a la població vulnerable.
•	Adaptar aquests punts i els seus serveis a persones amb
discapacitats i a la interculturalitat.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la segona
sessió de la Taula (17 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Obrir en moments climàtics excepcionals els espais i
equipaments públics per donar servei a la població, en especial a
la vulnerable. Un equipament de referència per districte (obert
24 h). Ampliar els horaris dels espais verds.
•	Prioritzar la implantació de jardins d’aigua (ruixadors, fonts
accessibles, llacs, piscines, etc.) per refrescar els barris més
vulnerables a la calor (zona litoral, barris amb menys verd
disponible,...). Aquests jardins hauran de ser assumibles pel que
fa al consum d’aigua i complir amb els requisits sanitaris
necessaris. Valorar també l’obertura d’altres espais refrescants
(piscines públiques amb preus especials durant els episodis de
calor, etc.)
•	Considerar la infraestructura verda com a una infraestructura
de salut pública. Reforçar el verd dels parcs classificats com a
espais de refugi climàtic
•	Considerar el riu Besós com a espai de refugi climàtic i fer-hi
les intervencions de naturalització necessàries.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la segona
sessió de la Taula (17 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Estudiar la morbiditat i l’augment de l’ús dels serveis
sanitaris en relació a la temperatura i la seva evolució.
•	Revisar els protocols d’emergència per onades de calor i
realitzar una avaluació del procés i de la seva efectivitat des
de la perspectiva de les persones vulnerables.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la segona
sessió de la Taula (17 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Desenvolupar el programa Barcelona ciutat d’ombra: identificar
alguns espais estratègics sense ombra a la ciutat i pel proper
estiu, posar-hi elements d’ombra (tèxtils, pèrgoles...).
•	Dissenyar corredors bioclimàtics i rutes a peu fresques, amb
ombra, per anar a les escoles (camins escolars), als espais de
refugi climàtic, etc., especialment pensades per les persones més
vulnerables.
•	Millorar el confort tèrmic d’equipaments sensibles (escoles,
llars d’avis...)
•	Enfocar les polítiques de rehabilitació d’edificis i habitatges
a les persones que més ho necessiten.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la segona
sessió de la Taula (17 d'octubre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Informar a la ciutadania sobre els nivells de contaminació a la
ciutat i aportar dades de la contaminació per barris i zones
especialment conflictives
•	Realitzar campanyes de conscienciació i sensibilització, a tots
els nivells,  amb un argumentari senzill i efectiu.
•	Apoderar als nens com a motor de canvi, incorporant de forma
reglada al currículum formatiu dels escolars continguts
relacionats amb la contaminació atmosfèrica i els efectes del
canvi climàtic
•	Difondre dades d’emissió d’indústries i altres empreses
contaminants de l’àrea metropolitana
•	Posar a l’abast mesuradors d’alguns dels principals
contaminants com a eina per poder valorar l’exposició de la
ciutadania a la contaminació

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la tercera
sessió de la Taula (7 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Millorar la xarxa de transport públic, tant l’intern de la
ciutat com el metropolità
•	Establir unes zones de restricció de trànsit del vehicle privat
en espais especialment sensibles
•	Aplicar la Zona de Baixes Emissions. Incrementar les
restriccions previstes en casos d’episodis de contaminació.
•	Implementar un peatge anticontaminació amb l’objectiu de reduir
un 50% dels vehicles previstos
•	Reduir el trànsit d’agitació (que busca aparcament) utilitzant
apps o altres solucions alternatives
•	Continuar implementant el programa Superilles i potenciar el
transport alternatiu definint vies exclusives de circulació per
transport sostenible
•	Aturar la construcció/remodelació d’infraestructures de
transport de vehicles com l’ampliació de la ronda litoral.
•	Potenciar les àrees de distribució urbana de mercaderies
afavorint el transport d’última milla amb vehicles sostenibles o
menys contaminants

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la tercera
sessió de la Taula (7 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Redactar una ordenança, més enllà de la legislació actual, per
l’ambientalització d’obres d’empreses privades
•	Impulsar subvencions i ajudes a transportistes per substituir
els seus vehicles actuals per altres més sostenibles.
•	Instal·lar torres de descontaminació en zones de gran emissió o
en zones d’immissió sensibles
•	Incrementar el verd a la ciutat en tots els espais possibles i
especialment en les vies amb més trànsit rodat
•	Reduir la demanda energètica de l’edificació (millora de
sistemes passius)  i incrementar la capacitat d’autoproducció
energètica dels edificis
•	Estudiar, aplicar i difondre criteris d’arquitectura
biosaludable

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la tercera
sessió de la Taula (7 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Consolidar el programa: continuar els processos en la resta
d’àmbits pilot ja començats i continuar amb el programa en la
resta d’àmbits. Accelerar-ho.
•	Escoltar les necessitats de la ciutadania i incorporar-les en
el disseny de les superilles, proporcionant més informació i
elements de criteri. Fer una diagnosi prèvia.
•	Recuperar sòls permeabilitzant espais (incorporar SUDS, etc.)

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la tercera
sessió de la Taula (7 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Permetre solucions compartides i afavorir el reciclatge de la
ciutat: un parc pot ser el pati d’una escola en alguns moments
del dia.
•	Definir un model de ciutat resilient
•	Crear una comissió pluridisciplinar que faci el seguiment del
PDU i influenciar amb estratègies per fer front a l’emergència
climàtica: intensificar centralitats, definir llocs i
característiques del verd de qualitat, reformulant els elements
en clau 6, potenciar l’agricultura urbana, actuar en teixits
vulnerables per temperatura.
•	Fer el seguiment i participar en la redacció de la Llei del
Territori.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la tercera
sessió de la Taula (7 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Detectar els llocs vulnerables (freqüentats i més assolellats)
i incrementar el verd i si no és possible, preveure altres
mecanismes com estructures d’ombra de qualitat (Sants, plaça
Espanya, les Corts, Bogatell i passeig marítim, Bon Pastor, Parc
del fòrum).
•	Enverdir com a solució multifuncional, ja que disminueix efecte
illa de calor, l’escorrentia, etc, encara que sigui a les
teulades o a les façanes.
•	Fer una ordenança per definir com han de ser els espais
d’ombra: criteris per definir els llocs prioritaris on actuar,
tipus d’arbres, superfície mínima d’ombres projectades, mobiliari
urbà, punts d’aigua, etc.
•	Potenciar els Camins d’ombra: dissenyar recorreguts i
continuïtats d’ombra, condicionar l’espai públic i el viari per
establir aquestes continuïtats.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la tercera
sessió de la Taula (7 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Aplicar l’ambientalització de plans, programes i projectes.
Incloure l’anàlisi de cicle de vida i la priorització de
solucions multifuncionals. Aplicar el check list d’urbanisme
sostenible.
•	Introduir la variable climàtica en tots els processos de
participació urbanístics regulats pel reglament de participació
ciutadana.
•	Planificar en funció dels mapes de climatops.
•	Reduir l’efecte illa de calor: l’Ajuntament pot decidir la
paleta de colors dels paviments, façanes, cobertes per fer-los
més reflectants. Les cobertes poden combinar verd i generació
solar.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la tercera
sessió de la Taula (7 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Fer convocatòries més àmplies i estables en el temps per donar
seguretat.
•	Oferir nous tipus de finançament de baix cost (p.e. a través
del banc d’inversions) que facilitin la inversió, fent
l’Ajuntament de “promotor” / avalador. Crèdits tous.
•	Buscar estímuls positius (per exemple a través de l’estalvi
energètic i econòmic que es pot aconseguir amb la rehabilitació)
i fer-lo visible a les comunitats de veïns per animar a noves
actuacions.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la tercera
sessió de la Taula (7 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Adaptar normativa per potenciar la rehabilitació més adient en
funció de cada cas i per adaptar l’edificació a les conseqüències
que s’esperen del canvi climàtic.
•	Crear la figura del “rehabilitador de capçalera” com a
prescriptor de les actuacions més adequades a dur a terme en les
intervencions de rehabilitació en funció de les característiques
dels edificis.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la tercera
sessió de la Taula (7 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Establir bonificacions fiscals condicionades a la millora de
lletra derivada de la rehabilitació.

* Aquesta és una de les contribucions i propostes per desplegar
aquesta actuació que van efectuar-se durant la tercera sessió de
la Taula (7 de novembre). A continuació, podeu comentar-les o
afegir noves contribucions per potenciar l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Prioritzar la rehabilitació del parc d’edificis municipals i
públics, millorant l’eficiència energètica i incorporant energies
renovables.  L’Administració exemplaritzant.
•	Prioritzar l’actuació en la millora de centres educatius

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la tercera
sessió de la Taula (7 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Fer guia de bones pràctiques, explicant actuacions d’èxit i
resultats obtinguts

*Aquesta és una de les contribucions i propostes per desplegar
aquesta actuació que van efectuar-se durant la tercera sessió de
la Taula (7 de novembre). A continuació, podeu comentar-les o
afegir noves contribucions per potenciar l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Promoure un etiquetatge d’establiments sostenibles i d’economia
social.
•	Utilitzar la moneda REC com a eina per incentivar la reducció
de la petjada climàtica
•	Promoure els bancs de recursos de barri per facilitar
l’intercanvi de productes.
•	Promoure el coneixement i ús d’indicadors alternatius no basats
en el PIB sinó en la sostenibilitat o el bon viure.
•	Impulsar l’educació informal per avançar cap a una vida
quotidiana més sostenible.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la tercera
sessió de la Taula (7 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Establir criteris d’Economia Circular i Economia Social i
Solidària amb el màxim de pes en els plecs tècnics de la
contractació pública de l’Ajuntament.
•	Desinvertir en combustibles fòssils. Assegurar que les finances
municipals no se suportin directament o indirectament amb serveis
i productes financers les energies d'origen fòssil
•	Fer més ambicioses les ordenances municipals per obligar a
tenir bons comportaments ambientals.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la tercera
sessió de la Taula (7 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació:
Contribucions de la sessió*:

•	Impulsar una estratègia conjunta de l’economia
ambiental/circular i social per la ciutat.
•	Promoure una plataforma a nivell de ciutat que faciliti ús de
residus per tercers tipus borsa de subproductes.
•	Facilitar la simbiosi industrial a nivell local i metropolità.
•	Fomentar l’ecodisseny i l’ecoinnovació en els disseny de
productes i serveis, i posicionar-los com a base de l’economia
circular.

*Aquestes són algunes de les contribucions i propostes per
desplegar aquesta actuació que van efectuar-se durant la tercera
sessió de la Taula (7 de novembre). A continuació, podeu
comentar-les o afegir noves contribucions per potenciar
l'actuació: