darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
El percentatge de població amb nacionalitat estrangera a Sagrada
Família és del 22%, un percentatge més alt que la mitjana de
Barcelona (20%). A més, és el quart barri de Barcelona amb més
població estrangera en nombre absoluts.

El barri, però, no compta amb cap projecte, servei ni entitat
adreçats a persones migrades de forma específica. Es proposa
doncs:

* Instal·lar “antenes” del SOAPI i de Reagrupament Familiar que
puguin fer atenció i activitats des dels equipaments de
proximitat. Promoure l’acció coordinada amb la resta de serveis
bàsics i amb les entitats a través de la Xarxa intercultural i
d’Acollida del PDC.
* Promoure la participació de les persones i entitats d’orígens
culturals diversos als equipaments, serveis, xarxes i espais de
participació.
* Crear projectes específics per afavorir la participació de les
persones migrades als equipaments públics, AFAs i escoles.
Promoure al perspectiva intercultural en aquests mateixos
equipaments, entitats i serveis
* Crear espais formatius adreçats a persones migrades
(aprenentatge de les llengües, alfabetització, mòduls B i C).
Espais gratuïts, subvencionats i de proximitat, amb professional
docent acreditat i professional. En relació amb les entitats i
serveis del barri.
* Promoure les accions antirumors i la formació de veïns i
veïnes,
* Promoure la creació d’espais d’interacció positiva entre veïns
i veïnes de diferents orígens.
* Formació antirumors i intercultural a: professionals de serveis
i equipaments, entitats, veïns i veïnes.
Segons l’estudi realitzat per l’Agència de Salut Pública de
Barcelona (2018), el 33,5% de les dones d’entre 45 i 64 anys
realitzen tasques de cura, a les quals cal sumar les dones majors
de 65, que encara ho fan en major mesura (37,6%) i especialment
dins de la llar i sense suport (17,2%). Això vol dir que a
Sagrada Família hi hauria unes 5.148 dones de més de 45 anys
realitzant tasques de cura en l’àmbit familiar, de les quals,
bona part ho fa a la llar i en solitari. Tot i així només des
dels CAP i Serveis Socials s’estan realitzant accions
específiques per a persones cuidadores, però sense tenir en
compte la perspectiva de gènere i comunitària.

El percentatge de dones amb nacionalitat estrangera (53%) és més
elevat que a la resta de barris i a la globalitat del Districte.
Podem destacar el cas d’algunes nacionalitats: Hondures (80%
dones), Brasil (62% dones), Paraguai (68% dones). En la resta, el
percentatge de dones sempre és superior al 50%.

Al barri hi ha 3.960 persones amb un grau de dependència
reconegut.

Segons Rigol (2019), el nombre de les persones dependents que
tenen una treballadora com a principal cuidadora més que triplica
el de les que són ateses per serveis socials públics o gestionats
per entitats no lucratives (un 8,19% davant d’un 2,37%). Podem
deduir que al barri hi ha unes 324 persones treballadores com a
cuidadores principals d’aquestes persones dependents (amb grau de
dependència reconegut).

A l’Eixample, segons dades de 2011, hi vivien 11.024 famílies
monomarentals, la xifra més alta de tots els districtes. A
Sagrada Família hi havia 1.978 llars formades per mares soles amb
fills/es, una de les xifres més altes de la ciutat. Des de
serveis socials es detecta de forma predominant el perfil de dona
migrada, treballadora de la llar, amb pocs ingressos i
dificultats d’accés a l’habitatge.Tot i així, al barri no hi ha
cap projecte específic de suport a les mares i/o famílies
monomarentals, fins ara, tampoc hi havia cap espai de criança.

Es proposa:

* Crear una antena de BCN Cuida al barri i promoure accions i
activitats d’aquest servei en coordinació amb la Comissió de
Cures del barri.
* Donar a conèixer les cooperatives de treballadores de la llar
per tal de fomentar contractacions justes.
* Promoure projectes específics per oferir formació i informació
a treballadores de la llar i a cuidadores familiars amb
perspectiva de gènere i comunitària, partint de la prescripció
social des dels centres de salut.
* Crear projectes específics de suport a la criança i a les
famílies monomarentals.
* Crear projectes respir per a persones cuidadores i per a mares
en família monomarental.
* Potenciar i promoure les xarxes comunitàries de suport mutu
entre veïns i veïnes.
* Promoure projectes de cohabitatge sènior, amb serveis de cures
compartits.
La superfície de sòl dedicat a equipaments és només del 6%, una
de les més baixes de la ciutat tot i que és un dels barris més
poblats. Sagrada Família compta amb una Biblioteca, un Centre
Cívic, un Casal de Barri, un Espai per a la Gent Gran, una Aula
Ambiental i, des del mes d’octubre de 2019, amb un Ateneu. El
Centre Cívic La Sedeta pertany a Gràcia, però és fronterer amb
Sagrada Família. Ambdós Centres Cívics compten amb Casals
Infantils.

Sagrada Família és el tercer barri de Barcelona amb més joves
d’entre 15 i 24 anys i el sisè amb més infants (en dades
absolutes). Les dades absolutes, en aquest cas, són importants
perquè s’haurien de traduir en places a serveis i equipaments
públics. Tot i així, no hi ha cap Institut públic ni cap
equipament per a joves. Als equipaments públics es detecta també
una baixa participació de gent jove i no hi ha cap projecte
específic per aquests (exceptuant projectes de Districte i de
Serveis Socials. Aquest darrer no es realitza a equipaments del
barri).

Pel que fa la infància, no hi ha cap projecte públic
d’acompanyament a la criança, només els grups de criança gratuïts
que ofereix la cooperativa COS i els que ofereixen els Casals
Infantils dels Centres Cívics, que són de pagament. Tampoc hi ha
cap centre obert infantil.

Pel que fa l’escolarització, tot i ser dades de 2017, es pot
observar:

* La manca de places públiques i d’escolarització dels infants de
0-3 anys. Per al curs 2019-2020 s’han ofertat només 164 places en
escoles bressol públiques (al barri hi ha 1.552 infants d’entre 0
i 3 anys).
* L’alt percentatge d’infants i joves escolaritzats fora del
barri. Potser assisteixen a escoles frontereres, però sobretot
cal tenir en compte que hi ha 1.198 adolescents en edat
d’escolarització obligatòria que es desplacen cada dia per anar a
l’Institut, exceptuant els que assisteixen a escoles privades o
concertades.

Per tant es proposa:

* Creació d’un IES públic i d’un equipament per a joves (prevista
l PAD).
* Antena de serveis adreçats a joves i adolescents al barri.
* Ampliar els Casals Infantils, garantir la gratuïtat de les
activitats i crear altres espais i projectes infantils, familiars
i de suport a la criança.
* Promoure l’obertura d’escoles i instituts a la comunitat i la
creació de projectes educatius de barri.
* Potenciar la creació de Taules comunitàries de joventut i
infància.
El carrer Bové es un carrer transitat per moltes families i
alumnes de les escoles de font d'en Fargas, Tres Turons i Pit
Roig. Les seves aceres son molt incomodes, hi han molt postes en
mig. Es també un carrer molt transitat pels bussos. Si volem
insentivar el caminar, anar en bici, caminar amb cotxets de
bébés, proposar el accès a les cadires de rodes es important fer
aquesta actuació d'ampliació i adaptacio de voreres.

Com el tema postes es molt delicat i dificil de solucionar,
aporto una idea (VEURE IMATGE ADJUNTADA) : es tracta d'unes
plataformes de formigo, col·locades entre aparcaments de cotxes a
les voreres. aquestes illes permitirian col·locar els postos pero
tambe les papereres molt poc present en aquest cami, que de fet
esta sovint molt brut.

Tambe es podria contemplar en algunes parts i per facilitar el
transit, una sola filera de aparcaments de cotxes. es podria
proposar una filera amb aparcament en espiga per exemple.
Aquest barri a on hi han 2 escoles publiques importants no consta
amb ningun parc infantil. Sabent que potser algun dia tindrem el
parc de la Font d'en fargas, pero també i per la gent que ve de
la part baixa del barri, un parc infantil es ve necessari a cor
del barri. Ara moltes de les families anem al Casal que es satura
de nens o davant de l'esglesia. No hi ha cap lloc mes a prop de
les escoles per fer el berenar i jugar amb els amics. Es podria
adecuar uns espais buits, terrenys abandonats per poder adecuar
un petit espai pels nens.

A la font d'en fargas i 3 turons hi han mes de 200 alumnes de 0 a
6 anys  i el mateix de mes grans.
https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/23988
L’edifici situat al C/ Selva de Mar, 215, conegut popularment com
a edifici Gaudí, actualment acull nombrosos equipaments (Centre
Cívic Sant Martí, EBM Esquitx, Casal de Gent Gran Sant Martí,
Biblioteca de Sant Martí de Provençals, Escola d’Adults de la
Verneda Sant Martí, Coordinadora d’Entitats VERN, Casal Infantil
Sant Martí) i és un punt de gran vida associativa i
comunitària.

En els propers anys, alguns equipaments actuals, com la
biblioteca Sant Martí de Provençals i l’EBM Esquitx, tindran
noves ubicacions al barri, així que s’obre un període en el que
cal fer un plantejament integral de millora de l’edifici i dels
equipaments que acull.

Aquest proposta té els següents grans objectius:

* Elaborar una diagnosi participativa de l’edifici actual com a
punt de partida del replantejament de l’edifici.
* Elaborar un procés participatiu per tal de plantejar el pla
d’usos de l’edifici un cop en surtin la Biblioteca i l’EBM.
* Definició d’un pla d’usos de l’edifici.
* Millora integral de les mancances de l’edifici, que caldrà
definir en la diagnosi, però que algunes ja són prou evidents:
* Dèficits en la climatització de l’edifici (falta
d’aire acondicionat, calefacció desproporcionada a l’hivern,
etc.)
* Dèficits d’accessibilitat.
* Millora dels serveis de l’edifici, en especial a la xarxa
telemàtica, lavabos, etc.
* Adaptació dels espais que quedin lliures als nous usos que s’hi
acordin.

El replantejament dels usos del Centre Cívic s’han de fer a
partir d’una mirada àmplia del conjunt d’equipaments dels que
disposa el barri i cobrint aquelles mancances més prioritàries.

En aquest sentit es considera que el replantejament de l’edifici
ha d’incloure, de manera prioritària, els equipaments destinats
al públic jove, al ser un dels col·lectius amb menys oferta
d’espais socioculturals al barri.

Cal incorporar, també, criteris que prioritzin aquells
equipaments i serveis que ofereixin un major ús social i
comunitari, apostant per un model d’espais compartits i
temàtics.
El Parc de Sant Martí és un dels espais emblemàtics i icònics del
barri de Sant Martí de Provençals i també de la Verneda i la
Pau.

Al llarg dels últims 10 anys ha patit nombroses obres i
afectacions que han anat minvant el seu caràcter social, així com
l’entorn urbà. Actualment és un espai amb nombroses mancances i
que presenta alguns punts amb una evident degradació, fet, per
altra banda, previsible, tenint en compte la dificultat de
compaginar les obres de l’Estació de la Sagrera – Sant Martí amb
el propi Parc.

Malauradament la previsió de finalització de les obres de la
Sagrera no sembla que sigui dins de la present legislatura, sinó
per la següent (2023 o 2024).

Per això es proposa que durant aquest mandant, dins del PAD 2020
– 2023 l’Ajuntament impulsi un projecte ampli de remodelació del
Parc de Sant Martí i del seu entorn, projecte que es pugui
executar en la següent legislatura en el moment en que entri en
funcionament la Sagrera i que canviarà radicalment la relació del
Parc amb el seu entorn.

Per elaborar aquest projectes es proposen diverses fases:

* Diagnosi participada, tant amb els propis veïns i veïnes,
usuaris del Parc, entitats, comerç, Mercat de Provençals,
equipaments existents al Parc, etc.
* Elaboració d’un projecte amb el format de concurs d’idees.

Malgrat que la diagnosi participada haurà de detectar les
principals mancances del Parc, algunes ja són prou evidents avui
en dia:

* Inseguretat: falta d’il·luminació, punts foscos, zones cul de
sac.
* Poca visibilitat del elements patrimonials del Parc (església,
masies, etc).
* Existència de molts equipaments i serveis que funcionen amb
lògia pròpia, sense una visió conjunt de Parc.
* Pèrdua progressiva del verd urbà, cal caldria recuperar.
L’aparcament subterrani de la Plaça dels Porxos presenta uns
problemes de filtracions d’aigua que obliguen a una intervenció
municipal per a tal de millorar la coberta de l’aparcament.

Això implica que cal actuar en la pràctica totalitat de la Plaça
dels Porxos. Per aprofitar aquesta actuació l’Ajuntament de
Barcelona va plantejar la millora de la plaça dels Porxos, al
mateix temps que es solucionen els problemes d’aigua de
l’aparcament.

Per tal de dur a terme aquesta millora de la plaça dels Porxos
l’Ajuntament va realitzar el passat mandat un ampli procés de
participació ciutadana (any 2019), que va culminar amb un conjunt
d’idees de la millora de la plaça i que el document final del
procés participatiu resumia en:

* Compaginar els diferents usos de la plaça (terrasses, jocs,
zona de pas, passeig i estada, descans, activitat socioculturals,
etc.).
* Millorar l’accessibilitat de la plaça.
* Millorar del confort de la plaça (zones d’ombra, zones de
descans, etc.).
* Reforçar la identitat de la plaça, en especial al símbol actual
que és la pèrgola / porxos.

A partir d’aquest treball es planteja per aquest mandat la
redacció d’un projecte per a la plaça dels Porxos i la seva
respectiva execució, tenint en compte la informació obtinguda del
procés participatiu anteriorment mencionat.
Crear proyectos educativos a través del SKATE en el barrio del
CLOT, haciendo uso de esta disciplina como un motor de
motivación, cambio y superación en los jóvenes y adolescentes del
barrio que practican este deporte o quieren empezar a
practicarlo.

Está comprobado que la práctica del Skate, es saludable y
favorece nuestro desarrollo de una forma muy positiva, tanto en
el área física, como la mental y la emocional.

Patinar proporciona herramientas y habilidades muy útiles para la
vida diaria. Donde se práctica el Skate se genera una comunidad
orgánica. Es una gran forma de hacer amigos y como consecuencia
se crea un sentimiento de pertenencia e inclusión muy natural.
Patinar crea Comunidad. Esta comunidad no se ve limitada por
ningún origen, sexo o cultura. Es una práctica inclusiva y no
discriminatoria.

El SKATE requiere y genera disciplina, perseverancia y
superación, habilidades muy útiles para la vida cotidiana.
Patinar con otros ayuda a los jóvenes y adolescentes a sentirse
acompañados en medio de los procesos de la vida.

Patinar también enseña a cómo manejar retos, crecer en
resiliencia y solucionar problemas de una forma CREATIVA:

En el CLOT hay muchos adolescentes y jóvenes que practican esta
disciplinan y nos encantaría generar espacios en lugares públicos
y en centros cívicos y culturales donde PODER PATINAR JUNTOS y
trabajando con ellos, generando dinámicas y actividades
dirigidas, creando vínculos y espacios para poderles ofrecer:

* REFUERZO ESCOLAR
* APOYO EMOCIONAL
* ORIENTACIÓN EN SU PROCESO
* ASESORAMIENTO sobre RECURSOS y FORMACIÓN

Generar PROYECTOS EDUCATIVOS basados en la práctica del SKATE
puede TRANSFORMAR la vida de MUCHOS JÓVENES y ADOLESCENTES y como
consecuencia EL BARRIO en el que vivimos, EL CLOT.
Desenvolupar el Pla Especial Urbanístic i de Millora Urbana per a
la Regulació de diversos sòls d’equipament del Districte de
l’Eixample en l’àmbit de l’escola Auró, a fi de poder ubicar els
equipaments demandats per l’escola i l’AFA. Es proposa la següent
concreció:

1. Fer efectives abans de novembre de 2022 (quan finalitza el
termini previst) les dues actuacions aïllades expropiatòries
incloses en l’àmbit 8 del Pla.

2. El procés es desenvoluparà per fases (veure plànol adjunt):

1a Fase: expropiar l’interior de la parcel.la del c. Comte
d’Urgell 135 (actuació A.A.8.2) i la part interior de la
parcel.la del c. Mallorca 112 (part de l’actuació A.A.8.1) i
condicionar l’espai per a l’ampliació del pati de l’escola, amb
zones naturalitzades, sorral i elements de joc. La reduïda
superfície del pati actual dificulta el correcte desenvolupament
de les activitats escolars i extraescolars.

2a Fase: expropiar la resta de l’actuació A.A.8.1 per construir
un nou edifici.

3. Es proposa la següent distribució d’espais per al nou
edifici:

Planta baixa: pista poliesportiva coberta amb accés des del c.
Mallorca i oberta a entitats del barri fora d’horari lectiu,
després de cobrir les necessitats de l’escola per a activitats
extraescolars.

Plantes pis:

- Sala d’actes/polivalent oberta a entitats. Actualment
s'utilitza el gimnàs per a aquests usos.

- Sales de reunions (actualment s’utilitzen la biblioteca i el
menjador) i espais per a entitats, especialment per a
l’emmagatzematge de material de les entitats vinculades a
l’escola. Aquests espais estaran oberts a entitats.

- Espais destinats als serveis de suport als alumnes amb
necessitats específiques de suport educatiu. L’escola és un
centre d'agrupament d'alumnes amb dèficit auditiu i disposa de
Suport Intensiu per a l'Escolarització Inclusiva. La superfície
destinada actualment a aquests usos no és adequada per a garantir
l’aprenentatge d’aquests alumnes en condicions d’equitat.

- Espais destinats a laboratoris, que actualment són de reduïda
superfície.

- Pista esportiva al terrat, que permetrà eliminar la pista de
bàsquet existent al pati i guanyar espai verd.

4. Ampliació del menjador de l’escola ocupant l’espai que ara
es destina a gimnàs. Actualment es disposa de dos espais de
menjador (primària en PB i infantil en PP) en els quals es
realitzen 5 torns de menjador. L’ampliació del menjador en PB
millorarà la gestió del servei i permetrà ampliar la cuina.

5. Transformació de l’accés a l’escola per a l’obertura del
pati al barri en el marc del programa Patis Oberts. Aquesta
obertura requereix remodelar la zona d’entrada, ja que actualment
permet accedir tant al pati com al conjunt de les instal·lacions
escolars.
Diverses escoles de la ciutat, entre elles l’escola Auró, estan
patint en els darrers temps un conflicte de convivència amb part
del veïnat a causa del nivell d’emissió sonora generat per les
activitats que es duen a terme, tant en horari lectiu com
extraescolar, dins dels recintes escolars. En alguns casos, les
queixes presentades pel veïnat davant l’administració, i la
consegüent intervenció de d’aquesta amb intenció de mediació, han
comportat la modificació del normal desenvolupament d’algunes
activitats educatives amb l’objectiu de reduir el soroll generat
i/o el seu horari.

Des de l’AFA de l’escola Auró som conscients que ens trobem
davant d’un conflicte de drets: el dret del veïnat a viure en un
ambient sense sorolls i el dret dels infants al lleure, al joc i
a la participació en activitats culturals (dret reconegut per la
Convenció sobre els Drets de l’Infant). Aquest conflicte no està
actualment ben resolt des de la perspectiva dels infants, ja que
el condicionament de les activitats de lleure afecta el
desenvolupament de la personalitat i les aptituds dels infants.
Per aquesta raó, defensem el desenvolupament normal de les
activitats escolars i extraescolars dels infants a les escoles.

L’AFA de l’escola Auró també defensa i promou l’ús social de les
instal·lacions dels centres educatius públics fora de l’horari
escolar, per a la realització d’activitats educatives, culturals,
artístiques, esportives o altres de caràcter social. Les escoles
són centres de la vida familiar i comunitària als barris,
especialment a l’Esquerra de l’Eixample, un barri amb una greu
mancança d’espais oberts aptes per al lleure.

Per aquestes raons es proposa:

* Modificar l’Ordenança general del medi ambient urbà de
Barcelona, amb l’objectiu de regular de forma específica el
nivell sonor màxim que poden generar les activitats escolars i
extraescolars dins dels recintes educatius, com ja succeeix amb
els centres docents de música, dansa i similars. Aquesta nova
regulació ha de garantir el normal desenvolupament d’aquestes
activitats en les franges horàries utilitzades pels infants.
* Constituir comissions de mediació en tots els centres educatius
afectats per aquest tipus de conflictes per a resoldre els
problemes amb el veïnat. Aquestes comissions han de comptar com a
mínim amb representació de la direcció del centre educatiu,
l’AFA, el veïnat, l’Ajuntament i el Consorci d’Educació de
Barcelona.
* Instal·lar equips limitadors-registradors en tots els equips de
so existents en els centres educatius afectats per aquest tipus
de conflictes, a fi de facilitar l’estricte compliment dels
nivells sonors màxims permesos.
* Promoure i executar de forma prioritària els projectes i les
intervencions en centres docents que afavoreixin la disminució
del nivell d’emissió sonora generat per les activitats que es
duen a terme dins dels recintes escolars.
Construcció d’un equipament esportiu cobert destinat a la
pràctica de l’hoquei línia al barri de la Vila Olímpica-

Pel que fa la pràctica de l’hoquei línia, és fa molt necessari
disposar d’una pista que compleixi els requisits per a la
competició per tal que els infants, adolescents i joves
esportistes del Club Esportiu Barcelona Tsunamis no s’hagin de
desplaçar a d’altres barris per als entrenaments i els partits
com a locals, evitant desplaçaments innecessaris i horaris
d’entrenament entre setmana no desitjables per aquestes edats.

El Club Esportiu Barcelona Tsunamis és l’únic club d’hoquei línia
del barri i del districte, i molts dels i de les esportistes que
en formen part i que es beneficien de la tasca d’iniciació i
promoció d’aquesta modalitat esportiva minoritària, provenen del
barri, i són o han estat alumnes de les escoles del barri
(Bogatell, Antoni Brusi i Vila Olímpica) i de l’Institut Icària.
El Club també actua com a motor de la participació en
competicions esportives, doncs consta de 9 equips que participen
en competicions d’àmbit català, 3 dels quals també en
competicions d’àmbit estatal i internacional.

El Club Barcelona Tsunamis ha sol.licitat en el passat un espai
al barri de la Vila Olímpica on poder disposar d’una pista
d’hoquei línia. Aquestes peticions no han reeixit mai i és per
aquest motiu i per la situació de perill de desaparició del club,
i de la contribució que fa a l’estructuració i cohesió de la
societat i del veïnatge de la Vila Olímpica, que sol.licitem
aquest nou equipament.

Tota la informació del projecte (necessitat, perspectiva de
gènere, característiques i ubicació de l'equipament esportiu,
etc) estan detallats en el fitxer adjunt.
El barri de Safaretjos, és un barri de Santa Coloma de Gramenet,
deixat de banda a causa de la seva situació geogràfica. El barri
és molt petit i no disposa de gran nombre de mesures de
transport, instal·lacions públiques ni comerços. Els habitants
fan vida fora del barri, i es genera un ambient vandàlic per les
zones menys transitades d'aquest, a causa de la requalificació de

sòls edificables a zones verdes, generant desnonaments i
abandonament d’habitatges; i de la deixadesa de zones verdes
properes, com el parc del Molinet, que sense una supervisió
constant, són ocupades. És per això que el barri requereix
incentivar la cohesió entre els seus habitants.

Dins de Safaretjos es troben dos solars inutilitzats, que han
estat objecte de múltiples propostes durant els darrers anys.
Molts d’aquests projectes, s'han dissenyat per part dels alumnes
del grau d’Arquitectura de capçalera, de l’Universitat
Politècnica de Catalunya. Tot i això, any rere any, aquests
projectes no han tingut en compte la situació econòmica del barri
i de l’Ajuntament, i els costos finals per realitzar les
propostes s’han sortit del pressupost màxim que pogués oferir
l'Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet. A part del seu elevat
preu, no responen a la creixent necessitat de cohesió dels
habitants del barri durant les instal·lacions, i no la
garantitzen després d’haver implementat el projecte.

Per una altra banda, l'associació de veïns i veïnes del barri
també ha proposat canvis en els solars, com per exemple, la
realització d'un rocòdrom, canastes de bàsquet o una zona
d'observació d'animals per a infants. Aquestes propostes són més
assequibles econòmicament, però no contemplen la participació
d'habitants que no formin part de l’associació durant la
implantació de les infraestructures, i tampoc garantitzen la
generació de cohesió del barri un cop instal·lades.

La proposta que es presenta en aquest treball incideix
directament sobre els dos solars abandonats i el passeig del seu
costat. Per assolir l’objectiu de generar cohesió al barri, es
buscarà la participació del veïnat i entitats properes, durant el
disseny, execució i implementació del projecte; per obtenir un
transformación gradual dels espais. Aquesta col·laboració es
consolidarà mitjançant les APSs, que són projectes col·laboratius
amb un aprenentatge associat, que permeten dividir l’evolució del
projecte en diverses fases. A més a més, segons el pla d’estudis
autonòmic, l’aplicació de projectes col·laboratius entre escoles
i altres entitats, és obligatori, aspecte que afavoreix la
participació d’escoles al projecte.

Concretament, a través de les APSs, es vol construir una zona amb
un hort urbà, que inclou diferents elements (una biblioteca
petita, un hotel d’insectes, plafons de la història del barri,
etc.), una zona lúdica amb pista de fútbol, bàsquet, un rocòdrom
i un parc infantil; i finalment, l’habilitació del passeig
contigu per a persones invidents.
Adequació d'aquesta instal·lació per la pràctica del futbol
americà, futbol flag, així com altres esports minoritzats a la
ciutat de Barcelona. Gespa i marcatge permanent multiesport, de
cara a que aquesta instal·lació pugui solucionar la inexistència
d'espais per practicar aquests esports i per optimitzar les
instal·lacions municipals per que puguin ser d'ús compartits
entre diferents modalitats i disciplines esportives.
Es proposa l'adequació d’un espai en el barri de la Sagrada
Família per tal de que hi tinguin cabuda l’entitat de cultura
popular Castellers de la Sagrada Família i músics 12 Torres.

El barri de la Sagrada Família no disposa d’espais amb dimensions
adequades en quan a amplada i alçada per poder realitzar
activitats que permetin encabir el castellers, sales polivalents,
sales d’actes, magatzem, etc. Es per això, que es proposa la
modificació o contrucció d’un espai on hi puguin anar
l’asssociació de cultura popular del barri  els Castellers de la
Sagrada Família per tal de poder realitzar assajos de castells
amb seguretat , assajos de músics (Grallers i Tabalers 12
Torres), reunions de les associacions, activitats formatives i
lúdiques, xerrades i col·loquis i seu social de les entitats. A
més, es pot destinar part d’aquest espai compartit amb entitats
dedicades a infants i joves per tal de cobrir les necessitats que
tenen dins el districte. Aquest espai també ha de disposar dels
serveis bàsics de lavabos i magatzem de neteja.

El món casteller és obert, acollidor, i des dels Castellers de la
Sagrada Família es creu fermament en el fet que s'ha de poder
viure i sentir la cultura popular en un espai en què les
relacions humanes es basen en la solidaritat, l'esforç
col·lectiu, la cohesió de grup, en el fet de ser un espai
inclusiu. Per tant, les actituds sexistes o discriminadores són
rebutjades perquè van en contra dels mateixos valors de la colla.
Per tant, en una diada o un assaig casteller també es vetlla
perquè no es produeixi cap actitud masclista i LGTBIfòbica, o en
les activitats que es duguin a terme més enllà de les mateixes
diades. S’ha creat una comissió per tal de crear un protocol
intern per la colla d’igualtats.

Aquest projecte pretèn ajudar a la cultura popular per enfortir
vincles als barris entre els veïns i veïnes, a més d'ajudar amb
més mitjans en la difusió del fet casteller com a Patrimoni
Inmaterial de la Humanitat de la UNESCO a la ciutat de Barcelona.
a més de reforçar el teixit associatiu i les xarxes veïnals al
barri de la Sagrada Família. Cal situar a tota la ciutadania com
a destinatari del projecte per tal de poder ser partíceps de la
cultura i les activitats formatives que s’hi puguin organitzar a
l’espai. És una millora directa pels membres participants de les
colles de cultura popular que són els 170 membres de la colla,
molts dels quals participen als assajos cada setmana i/o a les
diades.
PANORAMA DESPRÈS DE LA PANDÈMIA

La pornografia, la prostitució, el turisme sexual... totes
aquelles activitats pròpies de les indústries del sexe i aquelles
que tenen com a denominador comú la deshumanització de les dones
i l'explotació mercantil dels seus cossos han augmentat de manera
inquietant, sense límits i sense control. Aquestes activitats,
que fusionen interessos de grans corporacions i xarxes criminals,
representen una font d'ingents beneficis i poder per a uns
pocs... i una extrema violència per a un nombre sempre creixent
de dones i nenes. La pandèmia del coronavirus ha posat de relleu
la indefensió de les dones recloses en bordells o controlades per
aquestes xarxes: exposició als contagis... o fins i tot
abandonament com a “material de rebuig”, fàcilment substituïble.

L’accés gratuït, a través d'Internet, a continguts de difusió
constant i massiva que exhibeixen, normalitzant-les, violacions,
tortures i tota mena de brutalitats contra les dones envia un
missatge d'odi i de terror que pot afectar greument l'imaginari i
les conductes d'infants i adolescents. Ben abans de rebre
qualsevol educació sexual i afectiva, moltes vegades ja des dels
8 anys, aquests continguts extrems són visionats. Tot plegat
soscavant els esforços educatius a favor de la igualtat, en
contra de les violències vers les dones o per prevenir la difusió
de malalties sexualment transmissibles. Les noves estratègies
desplegades per les xarxes proxenetes - noves tecnologies,
ubicació de les dones en un eixam d'apartaments - tenen un gran
impacte a la nostra ciutat .

Es tracta d'obtenir dades fiables i precises sobre el nombre de
persones en situació de prostitució a BARCELONA, els seus
orígens, la seva situació administrativa, les seves condicions de
vida... per tal de conscienciar la ciutadania sobre una realitat
amb la qual conviu i prepara el disseny d'actuacions de les
administracions públiques - marcs legislatius, polítiques
feministes, solidàries amb aquestes dones, i efectivament
transformadores. L'augment de desigualtats socials i pobresa que
comporta el pas de la pandèmia, afectant molt especialment dones
en situacions laborals i administratives que ja eren precàries
abans d'aquesta crisi, les situa en posició de major
vulnerabilitat davant les xarxes proxenetes.

A tal efecte, es tractaria de constituir un sòlid equip
d'investigació, sota direcció científica, amb metodologia
rigorosa i treball de camp - inspirant-se en la recerca que va
preparar el debat parlamentari i l'adopció de la llei sueca "LA
PAU DE LES DONES". Aquest equip, amb pressupost i terminis
establerts dins del present mandat, hauria de comptar amb
l'empara dels poders públics per dur a terme els seus treballs -
fins i tot davant les situacions de risc que pot comportar una
recerca incòmoda per als interessos de grups criminals, tal com
ja s'ha pogut comprovar en altres investigacions d'aquest caire,
per exemple, a Canàries.
La comunitat de més de 2.500 alumnes i 300 educadors, a més de
les seves famílies i el veïnat de la zona, pateixen de falta de
seguretat viària i d'un alt impacte de la contaminació ambiental
degut l'alt nivell de trànsit dels carrers que envolten l'escola
Jesuïtes El Clot, que són vies ràpides com Aragó, València i
Navas.

Per tant, des de l'AFA de l'escola demanem la implementació
d'aquestes mesures per pacificar l'entorn

* millora de l'estat de les tanques al voltant de l'escola, per a
què impideixin que els infants hi càpiguen, també a la vorera
d'Aragó
* Senyalització vertical i al terra de zona escolar
* Reducció de velocitat recomanada. Instal.lació de radar
* Pasos de vianants amb resaltos, deixant més temps en verd per a
vianants, i que obliguin a les bicis a aturar-se si els vianants
tenen verd
* Prohibició d'aparcament de motos en vorera
* Millora de la zona ajardinada del cantó Aragó/Navas amb més
verd i arbres i bancs per a les famílies i veïnatge
* Creació d’un mur verd a parets exteriors de l'escola
* Retirada d’un carril d'aparcament i ampliació de vorera de
Aragó entre Navas i Espronceda
* Reducció d'un carril per a vehicles generals en carrers d'el
voltant (en Navas conversió en carril bus i València en carril
bici)
Tot això contribuiria a recuperar l'espai públic per als
vianants, millorar la mobilitat a peu, reduir l'impacte del
vehicle contaminant, invasiu, sorollós i perillós, que és la
contaminació atmosfèrica i acústica. També milloraria el comerç
de proximitat.

Té relació amb
https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/19645?locale=es
parlar de procés participatiu amb la plataforma informàtica
actual sona a chiste, els filtres no funcionen, no guarda memòria
dels filtres que has posat, no guarda memòria de les preferències
d'ordenació que has triat, ningú supervisa res, hi ha un
cementiri de propostes que no han tingut ni adhesions ni
comentaris ni res i segueixen allà mesos i mesos, UNA TORTURA!

gasteu-vos uns calerons i canvieu-la ja, poseu un mecanisme per a
que desapareguin automàticament amb el temps les propostes zombie
i podrem començar a parlar de que Barcelona disposa d'un procés
participatiu en línia
El projecte proposa la millora de l’espai exterior de l’escola
Montseny fent obres per la intervenció i transformació del pati
que dóna resposta a les necessitats i problemàtiques detectades
durant el procés participatiu que s’ha realitzat entre el 2018 i
el 2020. El projecte pretén transformar l’espai en un lloc
d’aprenentatge, millorar les seves condicions. Volem fer del pati
un espai més accessible i inclusiu per a totes, instal·lant nous
elements perquè  sigui un espai divers i estigui alineat amb el
projecte pedagògic de l’escola.

És per això que les diferents actuacions que recull el projecte
es basen en tres conceptes claus: accessibilitat, natura i
diversitat. Les actuacions responen als següents objectius
principals:

* Convertir l’espai exterior de l’escola en un espai accessible,
buscant nous recorreguts accessibles que connectin les diferents
zones del pati.
* Naturalitzar l’espai exterior, obrint l’espai més natural que
hi ha al pati per permetre el joc i l’experimentació amb la
natura com a canal d’aprenentatge.
* Promoure la diversitat a través del joc i activitats que es
duen a terme al pati per trencar la segregació per edats i
gènere, reduir els espais i jocs dominants i obrir noves
possibilitats.
Si bé a Prosperitat no tenim els mateixos nivells de pobresa,
fracàs escolar, problemes amb l'habitatge o envelliment de la
població que altres barris del districte o de la ciutat, la major
part dels indicadors mostren que tenim nivells insatisfactoris
que possiblement amaguen sectors socials amb dificultats
diverses. Una situació que de ben segur s'incrementarà amb la
crisi social derivada de l'actual crisi sanitària.

El barri, que és molt solidari i organitzat en molts aspectes, té
en aquests camps arències innegables. D'altra banda,
l'experiència d'acció comunitària a l'entorn dels temes de salut
mostra que quan es posen en marxa iniciatives, els resultats són
bons.

Proposem la creació d'algun procés o mecanisme, amb recursos, que
permeti el desenvolupament d'una acció comunitària de barri. La
concreció de la mateixa hauria de fer-se analitzant les
experiències que s'han produït en altres barris (plans
comunitaris, pla de barris). Però enqualsevol cas, es requerirà
d'algun recurs que ajudi a activar xarxa (o xarxes). En especial,
que activin tant el compromís i la participació del veïnat com
dels professionals que treballen als serveis públics i els
equipaments del barri. El model a triar s'ha de definir amb el
teixit social i veïnal.

Demanem accions sostingudes contra la pobresa i la desigualtat,
basades en el treball conjunt entre entitats i serveis
municipals. S'ha de fer una reflexió sobre com realitzar una
acció social integral i quins tipus de recursos s'han de posar en
marxa

Cal reforçar la feina dels equipaments existents, donar-los
suport i dotar-los dels recursos ecessaris. Cal donar suport a
les entitats existents (socials, culturals, escolars) permillorar
el seu treball en xarxa al barri.

Camps a treballar: Educació, fracàs escolar, adolescència, salut,
pobresa, habitatge, serveis socials, problemàtiques de la gent
gran, convivència, atenció a la diversitat i les noves realitats
demogràfiques i ús de l'espai públic
És un compromís del PAM anterior. Es va fer el concurs d'idees i
un projecte consensuat amb el Casal de joves, però quan s'havia
de licitar l'obra l'Ajuntament es va adonar que no es podia posar
en marxa perquè el terreny on s'havia de construir estava
hipotecat per un deute al Consell Comarcal del Barcelonès, que ja
s'ha resolt.

El barri exigeix que es construeixi en aquest mandat i no es faci
servir com a excusa per no tirar endavant altres inversions al
barri.

Antecedents:

En el PERI de 1990 aquesta pastilla figurava com a zona verda,
però en el mandat 2008-2011 es va modificar l’ús del sòl per
incloure equipaments. Els veïns ho vam acceptar donat el dèficit
que tenia el barri.

Tant l'Ajuntament socialista (Hereu) com el convergent (Trias)
com el dels Comuns (Colau) van proposar fer-hi pisos, cosa que el
barri va rebutjar amb arguments.

El desacord sobre els pisos va fer caure del PAM 2012-2015 la
construcció del Casal. Els joves estan en barracots des de l'any
2012, pels quals l'Ajuntament paga 2.000 euros de lloguer al
trimestre.
Engegar el projecte del nou Espai Jove de Les Corts cedint
l'espai a les joves de Les Corts a través de la gestió cívica.
Aconseguir un espai que adeqüi a les necessitats de les joves del
Districte, no només materialment sinó també en la seva gestió.

Generar sentiment de pertinença al Districte que promogués la
participació del jovent en la dinamització de l’espai i del
Districte.
En el context del pla de transformació de l’espai públic anunciat
per l’Ajuntament de Barcelona, fem aquesta proposta per demanar
una gestió comunitària de l’espai públic que també tingui en
compte els usos i necessitats d’infants i jovent.

De manera més concreta, proposem que aquest procés de regeneració
urbana intenti també donar resposta a la manca d’espai i de
condicions favorables per a la realització d’activitats
relacionades amb el lleure educatiu la cultura popular al
districte i, d’aquesta manera, reordenar els criteris d’activitat
a l’espai públic perquè tothom en pugui fer un ús equitatiu.

Aquesta proposta va en la línia d’altres iniciatives existents en
la proposta del PAD en relació a:

1.7 Adolescència i joventut: ‘Espais públics per a lleure
educatiu’ i ‘impulsar processos de participació juvenil i
adolescent sobre temes rellevants de districte amb diferents
entitats i col·lectius’.

4.4. Transformació i regeneració urbana: ‘dignificació de l'espai
destinat a vianants en els grans eixos viaris del districte’,
‘renovació i pacificació de carrers’ i ‘garantir l’accessibilitat
a l’espai’

4.6. Drets de ciutadania: ‘Revisar i reordenar els criteris
d’activitat a l’espai públic perquè tothom en pugui fer un ús
equitatiu.’
Al PAM anterior constava el compromís de realitzar un procés
participatiu per al futur delsolar que culminés amb la redacció
del projecte.

Es va realitzar el procés participatiu, en el qual van participar
les entitats del barri, i que en paral·lel van constituir el grup
de treball veïnal de la Ideal Plástica Flor, que va fer una
proposta a l'Ajuntament. Es va arribar a un acord amb les
entitats sobre el programa funcioanl i es va convocar el concurs
d'idees: ara falta realitzar el projecte executiu i començar la
construcció dels equipaments.

El projecte final consensuat consta de: biblioteca de districte
(a proposta de l'Ajuntament), auditori i un espai cultural per a
ús compartit de les entitats i equipaments del barri (a proposta
de les entitats).

Abans de convocar el concurs d'idees, l'Ajuntament va anunciar
que sumava al projecte un pàrquing soterrat de 200 places, a
proposta de del'àrea de Mobilitat.

El barri creu que l'aparcament no ha d'afectar la qualitat de la
zona verda i ha de minimitzar l'afectació al conjunt
d'equipaments i a la mobilitat de l'entorn.

Antecedents:

Una reivindicació del barri de fa 30 anys. El 2009 l'Ajuntament
va comprar el solar i es va comprometre a construir equipaments i
zona verda en el mandat 2012-2015, però a última hora, ja amb el
govern convergent, va caure del PAM i dels seus pressupostos a
causa de la crisi econòmica. Ara està destinat a aparcament en
superfície “provisional” i zona de jocs infantils.
Impulsar processos reals de participació juvenil i adolescent
sobre temes rellevants de districte amb diferents entitats i
col·lectius; crear mecanismes de participació atractius pel
jovent. Que es tingui en compte la veu dels joves des d’una
perspectiva no paternalista.
Donart suport a les entitats infantils i juvenils de Les Corts
tot ajudant-les a dur a terme les seves tasques i activitats. Amb
suport a nivell econòmic, logistic, d'infraestructures… Valorant
la seva feina i la seva aportació alhora de dinamitzar el
Districte.

I tenir-les en compte i fer-les partícips en: 1.6 Crear un grup
de treball de participació infantil dels diferents projectes
educatius del districte. 1.7 Espais públics per al lleure
educatiu. 1.7 Potenciar l'associacionisme i la participació
d’adolescents i joves. 3.3 Promoure l’autoorganització entre els
joves. 4.2 Diversificar i promocionar els esdeveniments
socioculturals en els diferents espais del districte. 4.5
Reforçar la prevenció i seguretat en les construccions i
activitats (Seguretat i acompliment acústic dels actes
extraordinaris musicals. 4.6 Revisar i reordenar els criteris
d’activitat a l’espai públic perquè tothom en pugui fer un ús
equitatiu. 5.3 Realitzar el pla de cultura del districte de les
corts. 5.3 Revisió i actualització del protocol festiu. 5.3
Anàlisi de propostes de millora de la festa major.
Quan el barri va recordar aquest compromís a l'Ajuntament durant
l'anterior mandat, aquest va presentar uninforme que
desaconsellava la seva construcció per motius tècnics. L'AV va
encarregar un studi paral·lel a un arquitecte que va desmentir
l'informe municipal.

Llavors l'Ajuntament es va comprometre a incloure en l'actual PAM
“un equipament esportiu amb piscina que cobreixi les necessitats
de Prosperitat, Roquetes i Trinitat Nova”.

El barri defensa que la situació del solar de Prosperitat fa
compatible el servei als tres barris. En cas que plantegi una
altra ubicació, l'Ajuntament hauria d'explicar quin serà el futur
d'un dels pocs sòls públics que queden al barri i que està
qualificat com a equipament esportiu.

Antecedents:

La reserva de sòl per a la piscina ve del PERI de 1990, va tenir
un Pla Especial (2005), una primera pedra i un projecte (2009) i
reserva de pressupost de la Generalitat (2010) i e l'Ajuntament
(2012). L'any 2013 el barri va rebre la notícia que la piscina no
es faria permotius econòmics. Actualment l’ús està cedit a
l’Institut Galileo Galilei.

D'altra banda, el Poliesportiu Valldaura ha quedat petit i
obsolet per a la demanda que té i difícilment pot acollir noves
activitats. Des de l'any 2016 les entitats que formen part de la
seva gestió tenen una taula reivindicativa que passa per ampliar
l'espai del poliesportiu o construir-ne un de nou.
Nou Barris està prenent conciència que també mereix, com les
barris més "històrics", suport  institucional per posar en valor
el seu patrimoni històric, social i arquitectònic amb l'objectiu
que el veïnat present i futur pugui entendre com s'ha conformat
la seva història i es pugui avançar tenint-la present.

A la Prosperitat, aquesta consciència s'ha intensificat amb al
constitució de la Comissió del Centenari de la Prosperitat, que
porta uns quant anys treballant pràcticament en solitari però
aconseguint fites importants com el "rebateig" de la plaça de les
Treballadores i Treballadors de la Harry Walker o la
senyalització de l'existència de les barraques de Santa Engràcia
en l'actual plaça Ángel Pestaña.

Un dels objectius que ens proposem és la catalogació i protecció
de cases remarcables que recorden la història del barri, algunes
amb la mateixa fesomia de quan es van alçar als anys 20.

En concret, proposem que la torre de dues plantes del carrer
Florida 50 es recuperi per acollir serveis que el barri
necessiti. Té a més un pati adjacent que li dona moltes
possibilitats i està situada en una zona del barri on hi ha pocs
equipaments comunitaris o socials. El barri farà propostes que
prioritzin aquest ús social.
El barri reclama que es compleixi el conveni entre l'Ajuntament i
Telefónica firmat l'any 2007 mitjançant el qual el 50% de l’espai
de les seus obsoletes, com la del carrer Boada de Prosperitat, ha
de ser destinat a equipaments.

En aquests enllaços s'explica extensament aquest greuge amb la
ciutat i amb el barri de la Prosperitat.

Els barris denuncien l'incompliment del conveni amb Telefónica:

https://www.favb.cat/comunicats/els-barris-denuncien-lincompliment-del-conveni-de-telef%C3%B3nica-amb-la-ciutat

Telefónica fa la seva amb el beneplàcit municipal:

https://www.favb.cat/carrer/qui-atura-la-telef%C3%B3nica
Aquests centres educatius del barri van ser construïts a
principis dels anys 70 i el tipus de material amb què està feta
la teulada, amb les seves característiques externes i formes
ondulades de les plaques, fa pensar que estem davant d’una
coberta d’uralita.

Caldria que el Consorci d’Educació confirmés mitjançant una
anàlisi les característiques de la seva composició per saber si
veritablement es tracta d’amiant i, en el cas que ho fos, actuar
de manera urgent. La teulada es veu envellida i amb nombrosos
pegats per reparacions que s’han realitzat. Ha sobrepassat la
seva vida útil i són molts anys suportant diferents fenòmens
meteorològics (pluges, vents, etc.).

Demanem la realització un estudi de l’amiant present en els
edificis públics i concretar pressupost, calendari i realització
de l’obra necessària, i la constitució d'una comissió de
seguiment veïnal.
Dotar de recursos necessaris per la gestió del parc Natural de
Collserola per fer una gestió adaptada al canvi climàtic amb tres
objectius:

* Ajudar a la biodiversitat d'espècies tant de flora com de
fauna.
* Ajudar al bosc a la transició del canvi climàtic, els canvis de
temperatures, pluges, períodes de sequeres fan necessari una
gestió forestal encaminada a mitigar-lo, dotant-lo de espècies
més resistents , càrregues de foc, estrès hídric, creant mosaics
forestals diversos i no continus com l'actualitat.
* Gestió del reservori de Carboni i fixació del diòxid de carboni
per la millora de la qualitat de l'aire.
Demanem la derogació en l'àmbit del Parc Natural de Collserola,
de l'activitat b, de l'article 8 referent a la prohibició
d'activitats ramaderes en el terme municipal de Barcelona, en el
pressent Pla d'Actuació Municipal 2020-23

Entenem que les activitats ramaderes estan plenament justificades
dins del Parc Natural de Collserola, a la prevenció d'incendis i
per tot el que aporten a la Biodiversitat