darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Les aportacions dels grups científics que van participar al Pacte
per Barcelona, com a procés de diàleg i consulta entre els
principals actors de la ciutat per impulsar la recuperació social
i econòmica, es destaquen en aquest Pla Barcelona Ciència. Al
mateix temps, s’han tingut en consideració les propostes
plantejades en les reunions sobre potencialitats i sinergies que
s’han fet amb els àmbits científics i universitaris, les dues a
finals d’abril del 2020, i les aportacions del Consell Assessor
Científic i del Consell Assessor Municipal d’Universitats.
Una ciutat ha de tenir una política pròpia en matèria científica.
La intensitat i la rapidesa dels canvis científics i tecnològics
en què estem immersos plantegen tantes oportunitats com dubtes i
incerteses.
El Pla Barcelona Ciència 2020-23 estableix quatre eixos de
treball prioritaris:
Visibilitzar la projecció internacional de les institucions
universitàries i científiques i de la comunitat científica de la
ciutat i d’Europa, generar aliances entre ciutats i amb entitats
clau de coneixement en l’àmbit europeu, i treballar per fer
efectiu el potencial de Barcelona per esdevenir seu de la
reflexió i el diàleg en l’àmbit europeu entorn dels debats ètics,
polítics i socials que generen els avenços científics.
Dedicar finançament específic a la recerca, facilitar espais
urbans dedicats a la recerca, i millorar la interlocució entre
l’Ajuntament i l’ecosistema científic perquè els actors
científics de la ciutat se sumin a la recerca de solucions
innovadores, justes i eficaces per als reptes urbans que afronta
la ciutat.
Fer que la ciència sigui un valor compartit per tota la
ciutadania a través de la ciència ciutadana, els living labs i la
recerca-acció, impulsant una educació científica de qualitat per
a tothom i l’accés a la divulgació científica.
Incentivar el vincle creatiu entre art, ciència i tecnologia, la
transferència del coneixement científic als actors socials i
econòmics de la ciutat, i les relacions dels equipaments
d’innovació de ciutat amb la ciència.
En els darrers anys, ciutats d’Europa com Viena, Amsterdam,
París, Londres i Berlín, entre altres, han impulsat importants
polítiques de ciència. Barcelona es vol afegir a aquesta aposta i
treballar per fer de la ciència un motor de canvi també local i
de millora de les condicions de vida de la ciutadania.
A Barcelona tenim, d’una banda, un sector professional,
d’investigació i estudiantil ben potent, amb
un nombre molt alt de persones que treballen en l’extensíssima
xarxa de centres de recerca, a les
universitats públiques de primer nivell, al sector privat o les
associacions sense afany de lucre, tant
de la ciutat com de la regió metropolitana de Barcelona. El
teixit productiu punter ens permet projectar Barcelona cap a
Europa com a ciutat de ciència; la consolidació de la ciutat com
un centre
d’intercanvi professional que té cura del talent és una prioritat
que s’accentua en un context com el
que ens envolta, amb una crisi sanitària en què el sector
científic, l’acadèmic i l’institucional han de
treballar en equip per reconstruir la normalitat, en línia amb el
Pacte per Barcelona.
El teixit productiu punter ens permet projectar Barcelona cap a
Europa com a ciutat de ciència; la consolidació de la ciutat com
un centre d’intercanvi professional que té cura del talent és una
prioritat que s’accentua en un context com el que ens envolta,
amb una crisi sanitària en què el sector científic, l’acadèmic i
l’institucional han de treballar en equip per reconstruir la
normalitat, en línia amb el Pacte per Barcelona.
D’altra banda, l’Ajuntament de Barcelona té una llarga
trajectòria d’acords bilaterals i de treball en xarxes amb
ciutats europees i internacionals, aliances que demostren el rol
actiu de la ciutat a escala internacional, amb un esperit
multilateralista i cooperador.
Aquests dos elements són vitals per a la nostra ciutat: d’una
banda, postulen a Barcelona com un gran actor que cal tenir en
compte per articular el paper de la ciutat en els debats
científics sobre les solucions als reptes globals de les ciutats
en el segle XXI; i, de l’altra, situa tot el teixit social i
econòmic barceloní amb una participació essencial en la
construcció de les solucions pràctiques que requerim amb urgència
a les ciutats, amb decisions sobre la mobilitat sostenible i els
nous models urbans en el centre dels debats metropolitans
globals. En aquest sentit, el Pacte per Barcelona reforça el
compromís dels diversos agents per invertir els esforços en
aquestes prioritats.
En aquest camí per connectar la Barcelona científica amb Europa,
cal avançar en els propers tres anys en els àmbits següents: en
primer lloc, reconèixer les aportacions científiques de la
comunitat de recerca local; en segon lloc, consolidar el premi
Hipàtia, dedicat a reconèixer les trajectòries científiques
europees; i, en tercer lloc, facilitar, des de l’Ajuntament, el
treball bilateral i en xarxa amb altres ciutats europees per
avançar en la cooperació i la col·laboració entre ciutats en les
solucions als reptes urbans de caràcter global, i incidir en la
interlocució amb la UE sobre els interessos de recerca de la
ciutat i dels seus centres i universitats.
Cal abordar aquests objectius amb una perspectiva de coordinació
multinivell entre les administracions involucrades, sense oblidar
la centralitat que l’espai de proximitat dona al Govern local. La
transferència i la compartició de coneixement és un clar motor
per al progrés de l’espècie humana, que ens enriqueix i ens fa
créixer com a societat.
En un moment clau com el que ens trobem, experimentant les
conseqüències de la pandèmia de la Covid-19, és essencial
potenciar la col·laboració entre les diverses administracions per
facilitar les millors eines a la comunitat científica. Barcelona
està preparada per afrontar reptes globals com aquest i assumeix
la seva responsabilitat global, amb una actuació decidida no
només pel que fa a les polítiques d’actuació per erradicar la
pandèmia, sinó per combatre l’emergència climàtica i treballar en
els objectius de desenvolupament sostenible (ODS) de l’Agenda
2030 de les Nacions Unides.
En vista de les característiques de l’ecosistema científic i
tecnològic de Barcelona, la tradició política de la ciutat en
matèria de justícia social, i la necessitat actual de pensar els
impactes socials i ètics de les ciències, en aquest mandat volem
establir l’objectiu que Barcelona sigui una de les seus centrals
dels debats ètics que avui dia acompanyen els avenços científics
en digitalització, en biogenètica, en biomedicina o en
intel·ligència artificial.
En aquest sentit, treballarem per fer de Barcelona un espai de
debat referent, a través d’esdeveniments específics i dels
diferents equipaments culturals, educatius i d’innovació, i ho
farem en col·laboració amb els actors locals, estatals i
europeus, tant científics com polítics, que siguin clau en la
matèria.
Consolidar el premi Hipàtia i avançar cap al reconeixement
d’aquest premi en el marc de la UE.
Organitzar tres noves edicions del premi Hipàtia (2020-23).
Fer de Barcelona seu europea del debat ètic, polític i social
sobre els avenços científics en matèria digital, de biogenètica,
de biomedicina i d’intel·ligència artificial.
Definir el mapa d’actors locals, estatals, europeus i
internacionals, tant científics com polítics, més rellevants en
la matèria, i crear i dinamitzar un comitè promotor.
Organitzar debats sobre el tema mitjançant les biennals i altres
fòrums que es puguin activar al llarg del mandat, amb un accés
fàcil i obert per a tota la ciutadania.
Mobilitzar la xarxa de diplomàcia pública i civil, que componen
totes les entitats amb seu a Barcelona, amb connexions i
influència internacional com una plataforma al servei de la
ciutat.
Desenvolupar als laboratoris i ateneus de la ciutat un programa
conjunt amb accions relacionades, col·laborant i consolidant la
xarxa ciutadana barcelonina.
Promoure estades a Barcelona de referents científics, polítics i
socials en el debat ètic dels avenços científics.
Facilitar projectes compartits amb centres de recerca,
organitzacions i empreses que treballin en la democratització
tecnològica de les dades i els criteris ètics en camps com la
biogenètica i la biomedicina.
Participar en un protocol de ciutat per establir criteris
municipals ètics en la implementació tecnològica i digital.
Tractar debats d’ètica i democratització de la ciència que s’han
posat sobre la taula durant la crisi del Covid.
Reconèixer el mèrit científic de la comunitat de recerca local i
internacional.
Participar en les convocatòries de premis que impulsi la ciutat
de Barcelona i que vulguin reconèixer el mèrit científic, com els
premis Ciutat de Barcelona.
Visibilitzar, a través del web Barcelona Ciència i en
col·laboració amb mitjans de comunicació, les aportacions
d’investigadors i investigadores de prestigi reconegut tant
locals com dels que venen a la ciutat per fer conferències,
investigacions o assessoraments.
Editar un llibre sobre la Barcelona científica que reconegui les
aportacions i la influència internacional de la comunitat
científica de la ciutat durant el segle XX.
Posar en valor l’atractiu de la ciutat en termes de
desenvolupament tecnològic.
Promoure el reconeixement i la visibilitat de la capitalitat
científica i mediterrània i colideratge de Barcelona tant en
l'àmbit estatal com a escala internacional i dels seus centres,
laboratoris i universitats, com a ciutat oberta, innovadora i
justa.
Donar suport i reconèixer el valor de la ciència i el coneixement
per planificar, definir estratègies de futur i de la
reconstrucció social i econòmica mitjançant el reconeixement del
talent científic.
Establir acords amb ciutats europees i internacionals per definir
i compartir solucions als reptes urbans actuals, i facilitar les
col·laboracions entre actors clau de les ciutats corresponents.
Obrir noves relacions amb l’Amèrica Llatina i l’est d’Europa.
Reforçar o plantejar aliances clau amb xarxes de ciutats
nord-americanes o d’altres països.
Consolidar el treball multilateral, de diàleg i en xarxa amb
altres ciutats europees per avançar en la cooperació i la
col·laboració per trobar solucions als reptes urbans i globals de
les nostres ciutats, especialment als sorgits a causa de la
Covid-19, que requereixin una actuació més urgent.
Definir un projecte de col·laboració entre ciutats en què es
vinculin els ajuntaments i els centres de recerca i les
universitats locals i europees, per fer front als debats
metropolitans globals, com ara la mobilitat sostenible i els nous
models urbans i de mobilitat.
Elaborar un projecte comunicatiu de Barcelona com una ciutat de
ciència accessible i oberta al coneixement científic equitatiu
per a tota la ciutadania.
Potenciar una relació multinivell entre les administracions
locals, autonòmiques, estatals i europees per donar un suport
coordinat i estable per impulsar un model centrat en la ciència i
la innovació en la reconstrucció post-Covid-19.
Impulsar mesures per recuperar i mantenir l’atracció de talent
científic a la ciutat, amb els protocols de seguretat i prevenció
Covid-19 actualitzats.
Aprofitar les organitzacions internacionals de les quals forma
part Barcelona per intercanviar el coneixement de les iniciatives
que es porten a terme i per generar noves iniciatives que puguin
ser cofinançades per la UE i altres organitzacions
internacionals.
Incidir en la interlocució amb la Comissió Europea sobre els
interessos de recerca de la ciutat i dels seus centres i
universitats, amb un reconeixement intrínsec a la recerca local i
traslladant a la UE la importància del seu finançament per
desenvolupar els projectes científics de la ciutat.
Potenciar Barcelona com a ciutat de la ciència i pol atraient,
especialment en medicina de precisió, supercomputació i el big
data, salut i medi ambient, i innovació tecnològica en salut
mitjançant la bioenginyeria, així com les ciències socials i les
humanitats des del punt de vista de l’urbanisme sostenible,
saludable i més just.
En vista de les característiques de l’ecosistema científic i
tecnològic de Barcelona, la tradició política de la ciutat en
matèria de justícia social, i la necessitat actual de pensar
sobre els impactes socials, les transformacions culturals i els
dilemes ètics de les ciències, en aquest mandat volem establir
l’objectiu que Barcelona sigui una de les seus centrals dels
debats ètics que avui dia acompanyen els avenços científics en
digitalització, en biogenètica, en biomedicina o en
intel·ligència artificial.
A Barcelona tenim, d’una banda, un sector professional,
d’investigadors i investigadores, i estudiantil, ben potent, amb
un nombre molt alt de persones que fan recerca en l’extensíssima
xarxa de centres de recerca i universitats públiques de primer
nivell, en el sector privat o en associacions sense afany de
lucre de la ciutat i de la regió metropolitana de Barcelona.
Atorgar les Beques “Premis Barcelona 2020”, programa de 225
beques que recullen la majoria d’àmbits que conformen els Premis
Ciutat de Barcelona, per donar suport a la globalitat del sector
i, alhora, erigir-se en plataforma per a la innovació creativa.
(2020-23).
Potenciar Barcelona com a ciutat de la ciència i pol atraient,
especialment en medicina de precisió, supercomputació i el big
data, biomedicina i medi ambient, i innovació tecnològica en
salut mitjançant la bioenginyeria, així com les ciències socials
i les humanitats des del punt de vista de l’urbanisme sostenible,
saludable i més just.
A Barcelona tenim, d’una banda, un sector professional,
d’investigadors i investigadores, i estudiantil, ben potent, amb
un nombre molt alt de persones que fan recerca en l’extensíssima
xarxa de centres de recerca i universitats públiques de primer
nivell de la ciutat i de la regió metropolitana de Barcelona.

Els investigadors, que són el cervell del país, preserven el
patrimoni de recerca. No obstant això i la importància del seu
llegat, cal millorar les condicions laborals dels investigadors,
actualment amb salaris per sota del mercat competitiu.

S'ha de garantir la paritat real dels investigadors i vetllar i
tenir cura de les dones, que s'han vist moltes vegades apartades
de la recerca per la maternitat i per unes estructures
patriarcals que han blíndat molts anys càrrecs per als homes en
recerca. Ara és el moment de donar un gir a això i reconèixer i
recuperar la recerca feta per dones i preservar els seus espais
de recerca.
Barcelona és una ciutat global i oberta i, com a tal, afronta
reptes de gran importància i en diversos àmbits: la desigualtat,
la gentrificació, l’emergència climàtica, la transició
energètica, la digitalització de l’economia i la societat, LA
PÈRDUA D'IDENTITAT i l’envelliment són algunes de les qüestions a
les quals la ciutat ha de fer front. Per trobar-hi solucions, que
interpel·len un gran nombre de ciutats i regions globals, es
necessiten solucions innovadores i disruptives.
L’àmbit de la recerca científica és, en la majoria de casos, el
punt de sortida de moltes de les solucions d’avantguarda,
compromeses amb l’entorn i les necessitats socials de la
ciutadania; la corresponsabilitat publicoprivada és fonamental
per multiplicar energies en el sector científic i tecnològic, i
proporcionar-los els recursos més necessaris.
La col·laboració plural i interdisciplinària entre les ciències
mateixes i els actors socials (entitats i el conjunt del tercer
sector), el sector polític (administracions i moviments socials)
i l’econòmic (empreses, sindicats i cooperatives) és essencial
per construir acords d’impuls i de reconstrucció post-Covid-19:
gràcies al diàleg i consens que ha caracteritzat la societat
barcelonina es facilita descobrir solucions complexes a
conjuntures complexes com les que tenim entre nosaltres.
Barcelona, juntament amb el conjunt de l’àrea metropolitana, és
una ciutat referent en la implementació i el desplegament de les
tecnologies més avançades i imaginatives. A això s’afegeix la
fructífera xarxa que componen els centres de recerca, les
universitats i el teixit econòmic, elements que consoliden la
ciutat com un dels actors que ha d’impulsar una política
científica que reforci els serveis públics de primera línia, que
s’han solidificat com a mesures imprescindibles en aquesta crisi
sanitària.
Barcelona s’ha de continuar erigint com a proposta d’una ciutat
avançada, segura i referent sanitari i biomèdic, que aposta pels
sectors econòmics innovadors, i que afavoreix la diversificació
gràcies a la transformació digital.
Partint d’aquest context, el Pla Barcelona Ciència tindrà durant
aquests anys com una de les seves prioritats establir un diàleg
permanent entre l’Ajuntament i l’ecosistema científic, amb uns
objectius ambiciosos per a la ciutat i per a la comunitat
científica i tècnica: augmentar les subvencions a la recerca,
incentivar que investigadors i investigadores internacionals
vinguin a la ciutat a pensar les solucions locals i globals que
necessitem, i facilitar els projectes urbans que desenvolupin la
recerca a la ciutat.
Amb la mirada posada en un present i futur sostenibles
ecològicament i equitativament per a tothom, es promouran els
projectes que tinguin com a objectiu aportar solucions mitjançant
criteris ètics i socials, i que refermin el compromís barceloní
en aquest aspecte. La promoció de la publicitat del coneixement
és una de les àrees de treball que s’han d’acabar d’activar:
s’incentivarà l’ús de dades obertes i es garantirà la condició
procomuna del coneixement; és a dir, s’assegurarà un coneixement
en obert, compartit i accessible per a tothom.
La paritat de gènere ha de ser un compromís clau en el
desplegament d’aquest eix: garantir la participació de les dones
en la solució als reptes i en la producció i direcció de
coneixement és fonamental.
En aquest sentit, en una àrea de treball que requereix
continuïtat i col·laboració activa amb perspectives socials, és
extremadament necessària una visió supramunicipal de cooperació
amb la resta d’administracions locals i amb la Generalitat de
Catalunya: no hem de deixar cap persona enrere pel gènere,
l’orientació sexual o l’ètnia.
Afavorir la interlocució i la col·laboració entre actors
científics i universitats i l’Ajuntament, i situar el coneixement
científic com una de les eines imprescindibles de la governança
de la ciutat.
Crear una eina digital, a través de Decidim, pel diàleg entre
actors científics de la ciutat i l’Ajuntament en matèria de
recerca.
Promoure la participació dels ACTORS CIENTÍFICS de la ciutat en
les taules, comitès o comissions assessores vinculades a la
solució dels reptes clau de ciutat.
Incrementar la participació de l’Ajuntament i del lideratge de
Barcelona en projectes de recerca amb caràcter internacional i
europeu, multidisciplinars i transversals, amb la participació
dels grans centres i grups de recerca i les universitats, per tal
d’originar nous clústers de recerca, amb el treball en equip de
les àrees de relacions internacionals i de ciència.
Reforçar els convenis de pràctiques i dels doctorands industrials
en projectes de l’Ajuntament que incideixen en els reptes urbans,
i provar noves fórmules de treball dels investigadors i
investigadores per projectes.
Definir les accions prioritàries en recerca científica entre les
universitats de la ciutat i l’Ajuntament en el marc dels convenis
bilaterals amb aquestes universitats i de les taules de seguiment
existents.
Propulsar la col·laboració publicoprivada en el món de la
ciència, i compartir espais comuns de centres científics per a
empreses o projectes més nous i amb més recursos.
Consolidar la línia de subvencions a activitats científiques i de
recerca per afrontar els reptes urbans de ciutat més urgents per
reimpulsar la ciutat post-Covid-19.
Ampliar el finançament de la convocatòria de recerca i obrir
noves línies de finançament a la recerca (taula cultura,
educació).
Convocar projectes de recerca (incloent-hi el fons Covid) que
reconeguin el talent jove, els grups de recerca més vulnerables,
i la dimensió de gènere en la selecció de projectes i propostes
científiques que ajudin a la construcció d’una ciutat més
saludable, sostenible i inclusiva, seguint els principis de
ciència oberta.
Diagnosticar les necessitats de recerca de les diferents àrees de
l’Ajuntament per concretar la coordinació del suport municipal a
la recerca.
Crear un repositori de les recerques més rellevants fetes sobre
Barcelona en diferents àmbits de la ciència.
Comunicar als actors científics de la ciutat les necessitats de
recerca locals, prioritzant que la recuperació social i econòmica
tingui en compte el respecte per al medi ambient.
Facilitar ajudes econòmiques per a start-ups i empreses
científiques més petites en dificultats i per a empreses que
desenvolupin R+D.
Garantir un habitatge assequible als investigadors i
investigadores internacionals i visitants en el transcurs dels
tres anys del pla.
Adjudicar, durant el 2020-23, entre cinc i deu places d’habitatge
social de mitjana durada (d’un a dos anys) per a investigadors i
investigadores visitants de diferents instituts i centres de
recerca de la ciutat.
Crear, durant el 2020-23, deu places d’habitatge de curta durada
(d’un a sis mesos) per a científics i científiques visitants.
Impulsar projectes urbans que catalitzin les activitats de
recerca i innovació a la ciutat i a la regió metropolitana.
Desenvolupar el projecte urbà i científic de la Ciutadella del
Coneixement mitjançant la participació en la segona fase del nou
equipament a la zona de l’antic Mercat del Peix, promoure la
connexió de l’Institut de Ciències del Mar amb la platja de la
Barceloneta a través del projecte científic Barcelona Mar de
Ciència de divulgació científica sobre el món marí, i facilitar
el projecte de rehabilitació de l’edifici Martorell.
Desenvolupar la xarxa d’infraestructures universitàries per
connectar-la amb altres espais de recerca, innovació i cultura de
la ciutat, a través dels convenis bilaterals amb les
universitats.
Afavorir la instal·lació de centres de recerca, organitzacions i
empreses que treballen per la democratització digital i, en
general, de la ciència, i establir criteris ètics dels avenços
científics, particularment en biogenètica i biomedicina.
Impulsar iniciatives per adaptar la ciutat a la gent gran
(mobilitat, serveis de cura...) i per un envelliment de qualitat
i actiu.
Barcelona és una ciutat global i oberta i, com a tal, afronta
reptes de gran importància i en diversos àmbits: la desigualtat,
la gentrificació, l’emergència climàtica, la transició
energètica, la digitalització de l’economia i la societat, la
pèrdua d'identitat i l’envelliment són algunes de les qüestions a
les quals la ciutat ha de fer front. Per trobar-hi solucions, que
interpel·len un gran nombre de ciutats i regions globals, es
necessiten solucions innovadores i disruptives.
Promoure la participació dels actors científics de la ciutat en
les taules, comitès o comissions assessores vinculades a la
solució dels reptes clau de ciutat.
L’àmbit de la recerca científica és, en la majoria de casos, el
punt de sortida de moltes de les solucions d’avantguarda,
compromeses amb l’entorn i les necessitats socials de la
ciutadania; la corresponsabilitat publico-privada és fonamental
per multiplicar sinergies en el sector científic i tecnològic, i
proporcionar-los els recursos més necessaris.
Les polítiques de ciència locals no s’entenen sense la
participació ciutadana, la qual és imprescindible per fer que la
ciència es pugui convertir en un valor compartit per al conjunt
de la ciutadania, de tots els barris i els actors socials. Les
polítiques socials democràtiques es construeixen des de la
participació ciutadana, en tant que l'impacte científic afecta
directament a la població ciutadana més propera. Aquests
ciutadans poden rebre informació científica, formació científica
o bé participar com a membres dels parcs Científics, tots ells
rebran els beneficis que ofereix la ciència, com a patrimoni per
construir un lloc millor.
Les polítiques locals, que es caracteritzen per la proximitat amb
la societat, són les que poden escenificar l’impuls col·lectiu,
divers però a la vegada unit al voltant dels objectius que es
proposa, enfortint la ciutat i afavorint l’extensió dels
beneficis a tota la ciutadania.
Una consciència plural, cívica i diversa és un punt de partida
extraordinari per a la definició, l’anàlisi i la recerca de
solucions dels problemes comuns, que al mateix temps té en
consideració el dret al coneixement de tota la ciutadania.
Aquest és un dret sovint poc desplegat i s’ha d’apostar per
reforçar un sistema educatiu i una xarxa educadora que
garanteixin la igualtat d’oportunitats, com a eines bàsiques per
garantir l’equitat social d’una ciutat diversa com la nostra, amb
els 73 barris com a protagonistes.
El Pla Barcelona Ciència pretén reforçar la cultura científica
dels barcelonins i barcelonines, mitjançant la promoció d’una
oferta de programes i activitats científiques en la pròpia xarxa
educativa i en el conjunt d’espais comunitaris de la ciutat: el
treball i el desenvolupament del coneixement s’ha de fer des de
perspectives que incloguin la perspectiva de gènere, de territori
o de renda, a fi de fomentar la visió d’una política científica
en una ciutat sensibilitzada en l’equitat social.
L’accés a una educació científica al llarg de la vida s’ha de
garantir. Per això, considerem imprescindible treballar-ho amb
les universitats i l’extensa xarxa d’equipaments culturals i
educatius de la ciutat, per tal que la ciutadania,
independentment de l’edat, de l’economia personal i de la
condició funcional, pugui aprendre i intercanviar cultura
científica, i alhora enfortir el capital cultural i creatiu de la
ciutat.
Activitats com les biennals de pensament i ciència i programes de
divulgació amb activitats als carrers i als barris, com la Festa
de la Ciència, acompanyaran durant aquests tres anys el foment i
la difusió de l’educació científica, oberta a tothom, sempre amb
les mesures de seguretat necessàries arran de la crisi sanitària.
Justament, ha estat aquesta pandèmia i el confinament que va
provocar el que ha posat de manifest l’amenaça d’algunes
conquestes feministes que s’estaven assolint: les dificultats per
combinar el treball domèstic, el treball de cures i el
teletreball ha afectat bona part de les dones, en determinats
sectors productius amb una incidència encara més accentuada.
Malgrat la quarantena, l’educació s’ha mantingut al peu del canó
i és necessari que s’adapti a les noves realitats, per
assegurar-nos que tota la ciutadania hi tingui accés.
A més, és fonamental que la ciutadania pugui apropar-se a la
recerca i conegui, per tant, els problemes i els dilemes
científics que ens envolten i determinaran els progressos
científics dels propers anys, i es pugui incorporar a aquesta
activitat.
A la vegada, volem afavorir un coneixement més obert i enfortir
tant el suport social a les proves científiques com el contrast,
mitjançant les ciències, els coneixements, els dubtes i les
incerteses del públic en general.
Per fer-ho, ampliarem els projectes de l’Oficina de Ciència
Ciutadana de Barcelona, facilitarem processos de recerca-acció i
els living labs, i treballarem per establir un punt a la ciutat
que permeti aquesta interacció entre els veïns, veïnes i la
ciència.
Reforçar els programes científics educatius i l’oferta
d’activitats científiques en tot el cicle educatiu, prioritzant
la perspectiva de gènere i de DIVERSITAT FUNCIONAL, i d’equitat
territorial i per renda.
Impulsar els programes STEAM i altres programes de ciència a les
escoles de la ciutat, i fer-ne un seguiment entre diferents àrees
de l’Ajuntament per compartir bones pràctiques educatives en
recerca i ciència, incloent-hi de manera transversal la justícia
ambiental i climàtica urbana i la igualtat de gènere.
Crear nous programes científics educatius, en especial per a
l’ensenyament postobligatori, com ara el “Científics i
científiques en residència” per a l’FP o el programa de
democràcia digital.
Dissenyar eines i recursos educatius en ciència amb els centres
de recerca de la ciutat i ens com el Museu de Ciències Naturals i
el Zoo.
Definir el full de ruta de treball sobre l’educació científica al
llarg de la vida amb les universitats, l’Ajuntament i els
equipaments educatius i culturals de la ciutat.
Consolidar la xarxa educadora de la ciutat i el sistema educatiu,
desenvolupant el caràcter de ciutat educadora de Barcelona,
potenciant una millor connexió amb el món de la cultura i la
recerca científica, tenint en consideració les necessitats
sanitàries, socials i econòmiques de cadascun dels grups.
Assegurar la universalització de l’accés a les oportunitats
educatives: pla de xoc contra l’abandonament i la bretxa digital,
encara més accentuada a causa de la pandèmia de la Covid-19.
Enfortir les activitats de divulgació i comunicació de la
ciència, per generar capacitat crítica, de coneixement i vocació
científica, en totes les edats, especialment la infància i la
joventut, com un dels eixos fonamentals en educació.
Celebrar la Biennal de Ciència el 2021 i el 2023.
Redefinir i fer un nou model de la Festa de la Ciència,
descentralitzat en el territori i en col·laboració amb els
districtes i els equipaments de ciutat.
Promoure la divulgació científica en els equipaments de ciutat:
museus, biblioteques, centres cívics, fàbriques i laboratoris
d’innovació, el Zoo, etcètera.
Donar suport a esdeveniments de caràcter científic en
col·laboració amb altres àrees de l’Ajuntament en tres àmbits
prioritaris: la capitalitat per a l’alimentació sostenible,
l’emergència climàtica i els debats ètics entorn de les ciències.
Consolidar la línia de subvencions per a la divulgació i la
promoció de la cultura científica.
Mantenir l’ambició i la centralitat dels grans equipaments i
esdeveniments, claus per potenciar la capitalitat cultural de
Barcelona. Aquesta intenció consisteix a potenciar la capacitat
d'irradiació dels grans equipaments i repensar el vincle que
tenen amb el conjunt del teixit de la ciutat, fent-lo créixer;
esdevenir, al mateix temps, agents de mediació implicats en el
sistema educatiu i comunitari.
Ampliar els programes de l’Oficina de Ciència Ciutadana en el
camp de les ciències socials, i amb projectes concrets en
connexió amb solucions als reptes de ciutat.
Incrementar la participació dels equipaments públics i de les
entitats i col·lectius socials de la ciutat en els projectes de
ciència ciutadana.
Connectar l’Oficina de Ciència Ciutadana amb projectes europeus
en què participi l’Ajuntament per incentivar experiències de
ciència ciutadana en el marc d’aquestes col·laboracions.
Dinamitzar els living labs propis i en col·laboració amb
entitats, centres i instituts de recerca.
Promoure projectes i processos de recerca-acció entre la
ciutadania, els actors científics i l’administració per millorar
les polítiques de ciutat.
Definir les funcions del programa perquè promogui la interacció
de la ciutadania amb la recerca i el coneixement científic,
espais de conferències i reunions, cafès científics,
esdeveniments de divulgació i comunicació, projectes i
exposicions d’art i ciència, etcètera.
Posar en marxa un pilot del programa en col·laboració entre
l’Ajuntament, les universitats i els centres de recerca en un
espai de la ciutat.
Crear espais de promoció de la ciència i la innovació, com a
motor fonamental en la recuperació de la ciutat post-Covid-19.
Assegurar la universalització de l’accés a les oportunitats
educatives: pla de xoc contra l’abandonament, la bretxa digital i
les barreres de comunicació, encara més accentuades a causa de la
pandèmia de la Covid-19.
Reforçar els programes científics educatius i l’oferta
d’activitats científiques en tot el cicle educatiu, prioritzant
la perspectiva de gènere i de diversitat funcional, i d’equitat
territorial i per renda.
Promoure la reflexió científica amb la ciutadania. Obrir un canal
públic amb la participació d'investigadors d'àmbit autonòmic que
desmenteixin, amb un registre apte per a tots i totes, les "fake
news" que puguin estar circulant per les xarxes, per tal de fer
arribar a la població el rigor i actualitat científica d'una
manera pròxima, veraç i transparent.
Activitats com les biennals de pensament i ciència i programes de
divulgació amb activitats als carrers i als barris, com la Festa
de la Ciència, acompanyaran durant aquests tres anys el foment i
la difusió de l’educació científica, oberta a tothom, sempre amb
les mesures de seguretat necessàries arran de la crisi sanitària.
També caldria articular programes de més recorregut en l'educació
obligatòria, en aliança i sinergies institucionals amb el
Consorci d'educació o el Programa STEAMCat del Departament
d'Educació.
Crear nous programes científics educatius, en especial per a
l’ensenyament postobligatori, com ara el “Científics i
científiques en residència” per a l’FP i l'educació secundària o
el programa de democràcia digital.
Les polítiques de ciència locals no s’entenen sense la
participació ciutadana, la qual és imprescindible per fer que la
ciència es pugui convertir en un valor compartit per al conjunt
de la ciutadania, de tots els barris i els actors socials.

Les polítiques socials democràtiques es construeixen des de la
participació ciutadana, en tant que l'impacte científic afecta
directament a la població ciutadana més propera. Aquests
ciutadans poden rebre informació científica, formació científica
o bé participar com a membres dels parcs Científics, tots ells
rebran els beneficis que ofereix la ciència, com a patrimoni per
construir un lloc millor.
Malgrat la quarantena, l’educació s’ha mantingut al peu del canó
i és necessari que s’adapti a les noves realitats, per
assegurar-nos que tota la ciutadania hi tingui accés.

Per això, reconèixer el treball augmentat dels docents,
especialment a la universitat. Si parlem de ciència hi hagut una
pèrdua metodològica, didàctica i de saviesa, que ofereix el
format presencial, en aquests temps. La quarentena ha suposat per
als docents més hores de feina, disseny de noves activitats, nous
materials, més creació intel·lectual. Aquesta feina s'hauria de
reconèixer amb una millora salarial i oferint-los nous recursos
materials als professors.

Fora bo reorganizar nous espais educatius fora dels ordinadors
(massa hores és nociu per a la salut) i fora de les aules, en
espais oberts de la Ciutat on es poguessin constituir fòrums de
discussió com el Castell del Parc del Laberint i l'Hivernacle del
Parc de la Ciutadella.
La ciència s’ha de relacionar amb el seu entorn i els actors que
el componen, que participen en el coneixement i el necessiten per
explicar i transformar les comunitats, a més de deixar-se
influenciar per aquests actors, perquè es pugui entendre com una
disciplina oberta i compromesa amb la societat a la qual presta
servei.
En aquest sentit, la relació entre el teixit universitari,
industrial i econòmic, científic, social i artístic és un motor
essencial de canvi i de transformació del món.
Barcelona no parteix de zero en aquest eix de treball, ja que
disposa d’un teixit actiu, amb projectes i esdeveniments de gran
impacte local i amb projecció internacional que aglutinen
aquestes col·laboracions entre l’art, la ciència, la tecnologia i
la societat. Partint d’aquesta base, en aquest pla volem
facilitar encara més aquestes relacions i incentivar els
projectes i els esdeveniments que reforcin aquesta
complementarietat, en especial des del vessant més experimental i
imaginatiu.
El protagonisme d’aquesta vinculació entre l’art i la ciència i
del potencial creatiu que tenen el treballarem mitjançant el
suport i la participació en l’arrelament a la ciutat del festival
ISEA, la incentivació de projectes compartits entre centres de
recerca i centres artístics de la ciutat, o l’impuls de l’aliança
amb el CERN per fomentar les residències artístiques.
Així mateix, la connexió entre el procés creatiu i la tecnologia,
una col·laboració que pot tenir lloc tant en la producció
científica com en l’artística, estarà en el punt de mira d’aquest
pla a través de la vinculació dels espais innovadors i
tecnològics de la ciutat amb els actors científics i artístics.
Al mateix temps, el traspàs o la transferència del coneixement
científic envers el món social i econòmic també serà un objectiu:
aquí invertirem els esforços per garantir aquesta transferència
cap als actors que no disposen dels recursos materials i humans
interns de recerca pròpia, assegurant la participació ciutadana i
el reforçament d’una comunitat amb un teixit associatiu i
d’entitats molt ric i divers, compromesa amb el voluntariat.
La situació postpandèmia s’ha de veure com una oportunitat per
consolidar aquesta xarxa comunitària amb la ciutadania, la qual
ha donat una resposta col·lectiva força destacada i que afavoreix
una dinamització econòmica de la ciutat basada en la
sostenibilitat de l’entorn i de la vida de tots i totes. L’acció
comunitària es pot ampliar encara més amb els espais de
participació ciutadana que té la ciutat, els quals s’han de
reforçar, com a principal força partícip de la reconstrucció i
per donar resposta a les noves vulnerabilitats que sorgeixen en
l’àmbit cultural, social i econòmic.
Dinamitzar, mitjançant el programa Collide, en aliança amb el
CERN, les residències artístiques al CERN i les fàbriques de
creació de Barcelona.
Donar suport a nous projectes compartits entre centres de
recerca, ASSOCIACIONS i centres culturals i artístics de la
ciutat.
Dissenyar programes específics de suport i rescat de tots els
sectors artístics, amb una relació renovada, tenint present la
diversitat d’agents públics, privats i comunitaris, amb
l’objectiu de protegir el talent creatiu i artístic, i
preparar-lo per a futures crisis.
Arrelament a la ciutat de l’esdeveniment ISEA que s’hi celebrarà
el 2022.
Impulsar la connexió entre els actors científics i els projectes
i els equipaments d’innovació de la ciutat.
Donar suport a la dinamització de les relacions entre actors
científics i el LID i l’i·Lab.
Fer un pla de suport a la cultura de base i els equipaments de
proximitat, com a motor d’un pla educatiu i cultural de ciutat;
crear una xarxa activa per la democràcia i democratització
cultural; habilitar un espai per promoure la interculturalitat i
posar en valor la riquesa de la diversitat cultural que hi ha a
la nostra ciutat.
Facilitar la transferència de coneixement científic als actors
socials i econòmics que disposen de pocs o nuls recursos per a la
recerca pròpia i que treballen per una economia sostenible amb
l’entorn i equitativa.
Donar suport conceptual i econòmic a la transferència de
coneixement i de tecnologia, especialment per als reptes
científics identificats amb l’European Comission i la World
Health Organization.
Reforçar i desenvolupar noves oportunitats i espais per impulsar
la transferència de coneixement en tots els àmbits de la societat
i convertir-los en projectes rellevants per la ciutat de
Barcelona.
Organitzar una plataforma de transferència de coneixement amb les
universitats cap al sector social i econòmic amb metodologies
efectives d’assessorament i transferència pràctica.
Participar en la taula d’innovació transversal entre diverses
àrees i direccions de l’Ajuntament per facilitar la transferència
de la recerca a les soluciones urbanes, i per buscar fórmules
innovadores de resoldre els reptes emergents.
Donar suport a nous projectes compartits entre centres de
recerca, associacions i centres culturals i artístics de la
ciutat.
El Pla Barcelona Ciència 2020-2023 disposa, per fer-ne
l’execució, la dinamització i el seguiment, d’una estructura
orgànica específica. Amb aquest objecte, s’ha dissenyat el
Departament de Ciència i Universitats, que depèn de la Sisena
Tinència d’Alcaldia, de Cultura, Educació, Ciència i Comunitat.
A causa de la crisi de la Covid-19, la designació de la Direcció
s’ha posposat i el pressupost s’ha hagut de redefinir; tot i
això, actualment es treballa per designar una persona com a cap
de departament i ja està actiu l’equip de sis persones tècniques,
amb la col·laboració puntual d’altres persones d‘aquesta
tinència, que treballen de manera permanent en la nova àrea de
Polítiques de Ciència i Universitats que, entre altres tasques,
desenvolupa el Pla Barcelona Ciència 2020-2023.
Aquest equip treballa sota un paraigua polític específic, per
impulsar de les polítiques de ciència i universitats, en contacte
directe amb diversos departaments i àrees de la resta de
l’Ajuntament que tinguin un paper rellevant en la propulsió de
les polítiques científiques.
Àmbits com l’educatiu, el sanitari, l’ecologia, l’economia i els
drets socials hi han de ser presents, ja que la ciència és una
àrea que té un impacte interdisciplinari rellevant.
A la vegada, aquest departament participarà en les diverses
taules transversals en què es treballaran matèries en què la
ciència i les universitats tenen molt a dir.
El pla té l’assessorament continuat en la política de ciència
dels dos òrgans vinculats participats amb universitats i centres
de recerca: el Consell Assessor Municipal d’Universitats i el
Consell Assessor Científic.
El primer, constituït el 2017, i el segon, l’any 2018, estan
formats per un gran nombre de membres del món científic i
universitari de Barcelona, amb els quals es treballen les
necessitats i la dinamització dels múltiples actors de la ciutat
en matèria científica.
[text en procés de redacció]
En aquest tema exposem i raonem propostes de lluita contra la
contaminació i de millora de parcs i zones verdes de Barcelona.
Podrem debatre sobre la biodiversitat urbana, la quantitat i
qualitat de les zones verdes a la nostra ciutat, la qualitat de
l’aire, també sobre l’estalvi energètic, els residus i el
reciclatge, així com sobre campanyes de sensibilització per
valorar-lo i cuidar-nos, entre d’altres.
[text en procés de redacció]
• Molts residus: brossa i burilles al terra o al bosc (risc
d’incendis), xiclets a les voreres, llaunes, plàstics al mar,
roba, residus tòxics a boscos, excrements de gossos, productes
químics contaminants, pixades als carrers, percepció gris i fosca
de la ciutat,...
• Poc ús d'energies renovables, falten llocs per carregar
cotxes elèctrics,..
• No a tots els barris hi ha possibilitats de reciclar, pocs
punts verds, pocs contenidors i papereres (particularment a les
zones de platja),...
• Contaminació de l’aire: fàbriques, cotxes (combustibles
fòssils), vaixells antics,...
• Contaminació acústica, contaminació lumínica (no es veuen
les estrelles a la nit),...
• Transport públic deficient, insuficient i poc assequible,
bicing poc assequible,...
• Transport privat elèctric poc promogut i poc assequible.
• Poca consciència de la contaminació cap al medi ambient.
• Poc compromís ciutadà cap al reciclatge.
• Hàbits poc sostenibles: fumar molt al carrer, excés de
consum energètic,...
• Pocs carrers peatonals i mal distribuïts, i molts espais
“perduts” que treuen espai de transport o per als vianants,...
• Zones verdes: poques zones, pocs espais naturals, falta
d’arbres, zones poc cuidades, mal distribuïdes, carreteres pel
mig dels boscos, poc espais per passejar els animals de
companyia,...
• Els coloms com a plaga.
• Edificis poc sostenibles: falta de panells solars,...
• El model de grans superfícies comercials genera molta
contaminació: molt de moviment de persones i productes.
• Massa zones industrials concentrades prop de la ciutat,
macroproducció.
• Consum excessiu d’aigua, consum excessiu de paper i de
plàstics d’un sol ús, de carbó i petroli,...
• Indústria alimentària: malbaratament alimentari,
explotació/contaminació ganadera, menjar processat, deforestació,
caça, pesca,...
• Productes habituals contaminants: productes químics per
netejar pintades, cuero, oli de palma, sobreproducció de roba de
poca durada, envasos en general als supermercats, alumini,...
• Noves circumstàncies Covid19: residus com mascaretes o
guants, increment del ús del transport privat,...
• Aglomeracions urbanes i turisme excessius.
[text en procés de redacció]
Revisió de les problemàtiques i inquietuds, per fer que les
propostes de millora siguin inclusives i suposin una millora de
la vida quotidiana, tant de la ciutadania adolescent com de la
resta de veïns i veïnes, amb tota la seva diversitat.
Més papereres, cendrers i contenidors per les deixalles, per
roba, més lavabos públics, augmentar el servei de neteja (amb
vehicles elèctrics), més personal i equips de neteja i millors
condicions laborals, voluntaris, que un dia a la setmana tots els
veïns i veïnes surtin a netejar el carrer, compte amb el que el
clavegueram aboca al mar,... fer la ciutat més colorida.
Formació i difusió per a que tothom faci les “3R" (reciclar,
reutilitzar, reduir), fomentar que els influencers de XXSS facin
campanyes de conscienciació, promoure responsabilitat
empresarial, donar difusió de les bones pràctiques, premiar a la
gent que recicli bé, fomentar hàbits sostenibles i estalvi
energètic, desencoratjar l’ús de “toallitas”, més mercats
d’intercanvi (llibres, roba,...), aplicacions de venda de segona
mà, boc n’ rolls,...
Productes biodegradables, reutilitzables o reciclables, bosses de
tela, ampolles de vidre o de plàstic reciclat, copes menstruals i
productes d'higiene reutilitzables, envoltoris biodegradables,
energia renovable,  tepes (cobertes o terres vegetals), utilitzar
recursos sostenibles,... i que siguin assequibles.
Utilitzar més transport públic i fer-lo més sostenible,
accessible, freqüent, segur i més assequible (mantenint el sou
dels treballadors), més intuïtiu per combinar xarxes de transport
diferents, fer més bosses d’aparcament perifèriques, reduir el
parc de vehicles i fer-ne més d'elèctrics, augmentar els punts de
recàrrega, pujar el preu a vehicles contaminants, fer més zones
de baixes emissions, eliminar els vaixells contaminants antics,
menys creuers, fer vehicles més silenciosos, potenciar els
transports que no contaminin (patinets elèctrics, bicicletes,
skates, bicing, altres modes alternatius o compartits),... i
fer-los assequibles. "Prohibir" l'ús de vehicle privat dos dies
per setmana i promoure l'ús del transport públic llavors, reduir
circulació de cotxes a hores punta, tallar circulació a certes
hores del dia i cedir el carrer als vianants,...
Augmentar l’espai públic perquè sigui més còmode utilitzar-lo,
donar més usos als espais que ja existeixen, transformar espais
abandonats en zones verdes, que cada persona planti un arbre (o
més), estudiar bé si convé o no fer superilles.
Trobar una manera per fer la il·luminació dels carrers
sostenible, baix consum, sensors de moviment, fanals solars,
instal·lar indicadors de decibelis,...
Més diversitat de zones verdes i parcs, millor manteniment,
millor cura, més arbres en general (i als llocs més contaminats
en particular), més arbres fruiters per aprofitar-los, més zones
verdes amb pipicans, més arbres als carrers,...
Més lleis i regulació de les fàbriques, formes ecològiques de
producció industrial, d’obligació del reciclatge, multes per
tirar deixalles a la platja/mar, habilitar llocs específics per a
persones fumadores, control de circulació en zones d’alta
contaminació, apujar els impostos per a productes o pràctiques no
sostenibles, que les empreses contaminants paguin a les ONGs per
netejar la contaminació, premiar comerços amb mesures
sostenibles, foment del comerç de proximitat i km0, identificar
les bosses d’escombraries per cada llar,...
Més menjar vegà i llet d’avena, menjar bio i sostenible
asequible, plantar als terrats dels edificis, repensar la
industria ganadera, alimentació km0, algues com a alternativa a
la alimentació industrial animal, autoproducció i autoconsum
(sobirania alimentària),...
Controlar la superpoblació, limitar la natalitat, reduir el
nombre de visitants a la ciutat, investigació en tecnologies
verdes, mascaretes de tela i guants reciclables (Covid19), posar
més ventilació al transport públic per igualar la seguretat del
transport privat (Covid19),...