darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Preveure l’atenció i el suport a les famílies envellides amb
fills/es amb diversitat funcional. Es tracta d’una situació que
no s’havia previst i per a la que no hi ha una resposta en quant
a serveis i recursos.
Lluitar contra l’estigma vers les persones amb diversitat
funcional en instituts i escoles, a través de projectes
específics, de fomentar l’atenció i el tracte i de facilitar els
testimonis.
Fomentar la sensibilització vers les persones amb diversitat
funcional a les famílies, per a garantir l’educació en la
diversitat
Donar visibilitat al col·lectiu de persones amb diversitat
funcional a través d’activitats tals com exposicions de quadres
realitzats per les persones amb diversitat funcional
Realitzar campanyes de foment del civisme amb un focus especial
en la cura dels animals de companyia. Cal fomentar que la
ciutadania sigui responsable de recollir els excrements dels
animals de companyia així com de portar els animals amb corretja.
Es podrien fomentar aquestes tasques facilitant bosses per a la
recollida dels excrements o la provisió de líquids per a neteja.
Reponer las baldosas de la acera de la C/ Valldemossa entre C/
Escultor Ordoñez y C/ Selva.

A causa de las obras hechas en la C/ Escultor Ordoñez terminades
hace más de dos años, las baldosas de la acera se levantaron
porque pasaban por encima los materiales y la maquinaria. Cuando
llueve, el agua salpica y la gente se ensucia, y por el mal
estado de las baldosas se podria caer alguien.
El Aula de Informática tiene más de 15 años. Se tendría que
renovar 12 de los 15 ordenadores que la compone y añadir una
impressora ya que con algunos de los ordenadores ya no se puede
trabajar. Es esta aula se dan clases de informática a la persones
mayores, lo cual es muy beneficioso para ellos porque de esta
manera aprenden ofimàtica, saben utilitzar correo electrónico,
etc.
Señalizar la zona del carril bici de la C/ Pintor Alzamora, entre
C/ Andreu Nil y la Ronda lado mar, con dos señales verticales.

El carril bici ya está hecho en esa zona, pero la falta de
señalización hace que ciclistas y gente que va en patinete
circulen por la acera y el parque en vez de por el carril bici.
Esto trae problemes de Seguridad y convivencia, especialmente
porque hay muchas discusiones entre peatones y
ciclistas/patinetes.

Es una zona muy frecuentada porque hay un parque y un instituto
en frente.
Los perros entran en la pista de Petanca a hacer sus necesidades
y ensucian la arena en la que las personas mayores juegan a la
petanca. Se pide vallar las pista para evitar que los perros
accedan. Las Pistas son utilizadas por las personas de la
Residencia de Ancianos y el Casal de Gent Gran “Casa Nostra” por
su cercanía a estos dos equipamientos.
El recàrrec a l’impost (IETT) previst en el PAM -i ja en la
normativa de la Generalitat de Catalunya- serà igual per a tots
els establiments turístics. Si l’objectiu del recàrrec és
descongestionar i desconcentrar l’activitat turística, doncs,
caldria que aquest recàrrec fos equitatiu.
Es considera que l’actuació “Incorporar l’Agenda 2030 i els ODS
en la implantació i l’avaluació política turística” s’hauria
d’incloure com a objectiu de PAM (en l’àmbit de Turisme).

Així, l’actuació turística municipal es regirà per l’agenda 2030,
el que vol dir que totes les actuacions municipals envers el
turisme hauran de remetre necessàriament al concepte de
sostenibilitat social, econòmica i mediambiental.
Incloure al PAM actuacions en relació a la regulació de drets
socials (sobretot pel que fa a les condicions laborals dels i les
treballadores del sector turístic) i a la Responsabilitat Social
Corporativa.
Suprimir la frase “No es vol reduir el nombre de turistes que ens
visiten”.
Afegir en l’apartat introductori de l’àmbit Turisme la idea de
Barcelona porta d’entrada al conjunt del territori català/al
turisme a Catalunya. Ampliant el concepte de ‘marca Barcelona’,
doncs, queda palesa la voluntat d’expandir i descentralitzar el
turisme congestionat a Barcelona ciutat.
Obrir un procés participatiu, per definir entre totes les
entitats i veïnes del barri els seus usos. Aquest procés
participatiu, vinculant, ha de ser monitoritzar per alguna
entitat externa.
Dins el parc del Turó de la Peira i del estudi del parc central
de nou es proposa que sigui reparar i podar els arbres.
Plans de foment per a la instal·lació de plaques solars a les
vivendes privades de no nova construcció
Modernitzar les instal·lacions i equipaments municipals per
optimitzar i millorar la climatizació i l'eficiència energètica
dels edificis.
Millora de les zones de reciclatge i fer mes suport a la formació
i sensibilització en la gestió dels residus de consum.
La proposta es basa en el recolzament continu als itineraris
educatius de manera integral des de l'adolèscencia i fins l'edat
adulta.

* Les classes extraescolars de reforç de matèries curriculars han
de ser subvencionades per a la gent amb menys recursos
* Les universitats han de ser gratuïtes
* Millora dels pressupostos d'intervenció a la dinamització i els
projectes d'alumnes a i per a instituts educatius
* Millora de la formació i conscienciació de les persones joves
amb assignatures que apel·lin al coneixement del diferent i a la
convivència entre totes
Habilitar un servei de pisos tutelats pel moment de transició
entre el servei de residència per a persones joves sense llar, i
la seva emancipació i sustent econòmic autònom.

DESCRIPCIÓ AMPLIADA

Els joves sense llar en procés de preparació per a una vida
autònoma, hi ha un moment en que tenen la maduresa i autonomia
suficient per a viure sols, però no disposen del lloc de treball
i els ingressos econòmics suficients per a cercar habitatge al
mercat. El disposar d’habitatges d’inserció tutelats els permet
seguir en la seva formació i recerca de feina, en condicions de
més autonomia personal que a un centre residencial i de més
qualitat de vida que vivint al carrer.

El planteig són habitatges compartits d’estada limitada, fins al
moment de la emancipació econòmica de la persona jove sense llar.

La tutela consisteix en l’acompanyament en la gestió de la llar
compartida, i especialment en el seu itinerari individual de
formació, recerca i acompanyament al lloc de treball; amb el
corresponent suport social, psicològic, jurídic i de salut.

Es planteja que el PIM financii la recerca dels habitatges i la
seva compra (paga inicial), el manteniment del funcionament ha
d’incloure un import equivalent a l’amortització de la hipoteca
de l’habitatge d’import similar a un lloguer.

CORREU ELECTRÒNIC DE LA PERSONA O ENTITAT IMPULSORA

Centre Maria Feixa: mariafeixa@fundacioapipacam.org

LÍNIA DEL PAM RELACIONADA AMB EL PROJECTE*

Emancipació

ÀMBIT TERRITORIAL*

Sant Andreu com a pilot, i la resta dels districtes de la ciutat
més endavant

PERSPECTIVA DE GÈNERE

Els joves candidats a viure en un pis tutelat de transició cap a
una vida autònoma venen d’un itinerari d’inserció en recursos
mixtes (CPAs, Maria Feixa, etc.) i lògicament el pis tutelat ha
de ser una continuïtat d’aquest itinerari, oferint la
possibilitat de ser un recurs mixte en funció de les necessitats
de la població sense llar de Barcelona, doncs disposa del suport
adient per assegurar la igualtat de drets en funció del gènere,
així com per prevenir i detectar qualsevol símptoma de violència
masclista.

IMPACTE ESPERAT

Garantir el dret a l’habitatge de les persones joves sense llar
mentre encara no tinguin ingressos econòmics. Evitar l’exposició
d’aquestes persones joves a situacions de delinqüència derivades
de la desesperació per una situació de precarietat continuada.

AGENTS A IMPLICAR EN EL PLANTEJAMENT O DESENVOLUPAMENT DEL
PROJECTE

Ajuntament de Barcelona. Consorci de Serveis Socials de
Barcelona. Fundació APIP-ACAM.

COST APROXIMAT ORIENTATIU

120.000€
DESCRIPCIÓ BREU

Es tracta d’aportar els recursos tècnics i humans necessaris per
ampliar els horaris del equipaments esportius, particularment el
camp de futbol de la Barceloneta. La proposta passa per que
l’equipament obri tots els dies de la setmana i amplii l’horari
actual.

DESCRIPCIÓ AMPLIADA

Es planteja dotar en els 4 anys d’efectes del PAM i PIM
2020-2023, una major dotació pressupostària al programa econòmic
corresponent que financia els convenis d’ús de les instal·lacions
esportives de Ciutat Vella, i en especial del camp de futbol de
la Barceloneta per permetre ampliar els horaris de les mateixes.
Això comportaria una major facilitat d’accés per a tots els veïns
i veïnes i en especial les persones que tenen un formació o un
treball amb horari extensiu, que els dificulta l’ús de la
instal·lació en les hores vall, i només hi poden accedir en uns
horaris d’activitat ja molt congestionada.

S’espera augmentar la ocupació, i per tant la rendibilitat dels
equipaments esportius.

CORREU ELECTRÒNIC DE LA PERSONA O ENTITAT IMPULSORA

Centre Maria Feixa: mariafeixa@fundacioapipacam.org

LÍNIA DEL PAM RELACIONADA AMB EL PROJECTE

Esports

ÀMBIT TERRITORIAL

Barri Barceloneta.

PERSPECTIVA DE GÈNERE

La flexibilització horària i l’augment de recursos humans a les
instal·lacions esportives millora la llibertat de tria d’horari
per a tothom, de manera que també les dones poden triar l’horari
que millor s’acomodi a les activitats de cura, a la percepció de
seguretat en els seus desplaçaments,...

A més a més, quant més recursos humans s’hi destinin, millors
campanyes o activitats esportives de foment de la igualtat de
gènere s’hi podran dur a terme.

IMPACTE ESPERAT

L’ampliació d’horaris i dies d’obertura dels centres esportius
permetran a molts i moltes joves, especialment aquelles que tenen
jornades laborals extensives o incompatibles, les que estudien i
treballen alhora, les que es troben en situacions complexes,...
gaudir també d’aquests espais d’esport i lleure. D’aquesta manera
millorarà la seva vida quotidiana a la comunitat, i millorarà
també la seva salut i altres beneficis de l’esport.

AGENTS A IMPLICAR EN EL PLANTEJAMENT O DESENVOLUPAMENT DEL
PROJECTE

Ajuntament de Barcelona (Àrea d’Esports i Districte de Ciutat
Vella). Entitat gestora de la instal·lació esportiva.

COST APROXIMAT ORIENTATIU

70.000€
Que, al programa Protegim les escoles, s'hi incorporin totes les
escoles del Districte de l'Eixample.
Donar continuïtat a la línia de subvencions per promocionar la
reconversió de terrats en espais verds, i alhora incorporar
façanes i jardins verticals.
Per tal d'adequar el carrer d’Alí Bei per regular les entrades i
sortides d’autobusos a l’estació del Nord, es requereix d'un
estudi per minimitzar l'impacte de l'actuació.
Desplaçar els centres d’obtenció de l’ITV a zones periferiques de
la ciutat.
Reduir el nombre de carrils en els carrers d’Aragó, Gran Via,
Marina i Diagonal.
No és possible que estiguem l’any 2020 i encara hi hagi estufes
amb combustible fòssil utilitzades per les empreses de
restauració. Prohibició total per part de l’Ajuntament.
Eliminació de la ZBE per tal de substituir-ho per un peatge urbà.
Barcelona sense vehicles privats.
Punt d’informació pels ciutadans i ciutadanes per tal de conèixer
les possibilitats de canvi pel que fa a la construcció d’edificis
sostenibles, repercussions d’aquests canvis, projectes del barri,
consum energètic privat, etc. També, donar a conèixer les
fórmules per a les comunitats energètiques.
Revisió mapa BCN contaminació acústica.

Mesures coercitives i legislatives.

Utilització de paviment reductor de contaminació acústica i
pacificació de carrers amb límit 30km/h.
Espais, edificis preparats per tenir zones de reciclatge. No hi
haurà excusa. Legislació i normativa per part de l’Ajuntament.
Normativa per l’obligatorietat d’utilitzar fórmules per la
generació d’energia renovable en els grans actes que es duen a
terme a la ciutat de Barcelona: fires, congressos, jornades, etc.
Activar un protocol d’acreditació dels establiments i comerços
que són exemple d’un consum sostenible i polítiques
mediambientals. Donar a conèixer aquesta informació als ciutadans
i ciutadanes.
Valorar la necessitat de fer ús de les màquines de neteja els
dies de pluja. Treballar per a reduir les actituds incíviques i,
per tant, les activitats que embruten l’espai públic.
Es detecta una manca de reciclatge entre molts veïns i veïnes.
Calen actuacions de sensibilització i pedagogia per a incrementar
el reciclatge i ensenyar a reciclar correctament. Es planteja
també la creació d’un centre de reciclatge on les empreses paguin
pels residus que la ciutadania retornin.
Es tractaria d’un centre logístic on haurien de passar les
mercaderies que arriben a la ciutat. En aquest centre
s’establiria una taxa d’entrada d’aquestes a la ciutat i es
determinaria el model de transport amb el qual s’han de
distribuir.
Hi ha zona del districte on hi ha una evident manca de capacitat
dels contenidors, que sempre estan plens. Caldria revisar la
distribució i valorar la necessitat d’incrementar la capacitat o
el nombre de contenidors. Al carrer Olzinelles o al carrer Elkano
existeix aquesta problemàtica.
Campanyes de sensibilització i informació sobre els tipus de
residus que es poden reciclar als punts verds. Implantar punts
verds amb persona assessora, tal com s’està fent a altres barris
de la ciutat (Sagrada Família).
Actualment el carrer de Sants, la Gran Via o l’avinguda Madrid
són alguns dels principals accessos a la ciutat de Barcelona. És
necessari restringir el pas de vehicle privat i incentivar l’ús
de transport públic i mitjans de transport sostenibles.
Augment del reciclatge al districte de Sants-Montjuïc.
Millora del servei: busos amb més freqüència, més sensibilització
per part de les persones conductores (hi pugen molts nens i nenes
que van a l’escola).
Hi ha usuaris que no es senten còmodes amb les persones
treballadores dels Serveis Socials. Demanen més empatia i
comprensió cap a les seves necessitats.
Acompanyar les actuacions de neteja amb campanyes de
sensibilització sobre la cura de l’espai públic, sobre com
reciclar, com actuar amb animals domèstics a l’espai públic,
sobre la contaminació acústica.
Fa un temps van tancar una escola i totes les alumnes van ser
direccionades a altres centres. Construcció d’una escola pública,
entre carrer Parlament i Sant Antoni.
Canvi de local ja que les persones participants en aquesta
comunitat religiosa es troben insegures en el barri. Ajuda
econòmica per poder fer aquest traspàs.
Es demana l’augment de classes d’idiomes (català i castellà) en
horaris ajustables a la conciliació i treball. Amb serveis
d’acollida. També cursos per als joves que normalment estan al
carrer.
Preparar un espai per atendre les demandes d’habitatge o
construir una oficina, ja que les usuàries s’han de desplaçar de
barri.
Revisar les condicions per poder ser usuàries d’aquesta targeta.
El grup comenta que hi ha persones sense recursos que no hi
accedeixen.
Al parc de les Tres Xemeneies s’instal·la cada dissabte un mercat
itinerant. Aquest mercat s’ha de reformular i fer-se més gran, ja
que actualment és massa petit.
Actualment no hi ha un servei d’aquestes característiques que
doni resposta a la demanda existent. Fa anys existia una escola
d’adults, que van tancar degut a les retallades, ara cal
recuperar aquest servei.
Cal instal·lar un punt de control fixe de la Guàrdia urbana, que
incrementi el control a Montjuïc i a l’entorn de la muntanya,
generalment zones amb poca il·luminació que genera alta sensació
d’inseguretat.
Instal·lar un semàfor o incrementar el control policial a les
hores d’entrada i sortida dels infants del centre.
El Wi-Fi a l’espai públic sovint presenta problemes. Caldria
revisar-ne el seu funcionament per a donar cobertura a la demanda
existent.
Espais amb monitoratge per a poder acollir infants, permetent a
les persones responsables poder realitzar altres coses durant
unes hores al dia.
El català és una llengua oficial, necessària pel dia a dia, però
no hi ha una oferta suficient i assequible de professors de
català per a persones del barri que el volen aprendre.
Potenciar els programes d’atenció i suport integral a les
persones sense documentació. Millora de la capacitació
professional, suport a les entitats que treballen amb aquest
col·lectiu, acompanyament en la tramitació de la documentació,
etc.
Per a accedir a aquestes ajudes és necessari el registre al SOC,
un registre que no es pot fer sense NIE. Per tant, moltes
persones no poden accedir a aquestes prestacions malgrat
necessitar-les.
Limpieza de las fachadas, restauración del pintado de las
paredes.
(Enlace para ver presentación)
https://youtu.be/pIFuuCU6Clw

Si bien los centros urbanos que habitamos se han vuelto densos,
el modelo de ciudad compacta sigue siendo el que mejor se adapta
a las necesidades de la sociedad actual.

El concepto no sólo se refiere a la forma física, sino que
implica una compacidad de funciones, una mezcla e interrelación
de actividades, favorecidas por la densidad, que comparten un
mismo tejido urbano.

La ciudad compacta genera un tipo de urbe más sostenible,
ambientalmente más equilibrada, en definitiva, más habitable.

Pero el aumento de la densidad urbana nos aleja de los modelos de
referencia.
Consideramos esencial la inversión en infraestructura verde en el
corazón de las ciudades contribuyendo a la mejora de la calidad
del espacio urbano, e incluyendo como un valor primordial situar
la naturaleza más cerca de la gente.

Pero la sociedad contemporánea de la información y el
conocimiento, necesita constantes estímulos, quiere algo más de
nuestras ciudades, algo nuevo, algo diferente…

Necesita estar cerca de la naturaleza, pero también cerca del
arte, de la arquitectura, de la gastronomía, de la fotografía,
del cine, de la literatura, de la moda, de la floricultura…

Existen espacios naturales, culturales y de ocio que fusionen
estas actividades?

Quizá los encontremos en el corazón de Barcelona, en lugares
ocultos…

Así nace Sweet Urban Void…
Explorar la situació del Refugi de Can Peguera (Propietat,
Situació edifici, etc) per dotar-lo d'unplan de reforma i
visibilització.
Les vies del tramvia  blau, que ja no circula, avui dia són un
perill per ciclistes i motoristes. La proposta és: Retirar-les i
asfaltar de nou l’avinguda tibidabo
Pel començament del carrer Comerç passen molts cotxes que venen
del passeig de Luís Companys i, obligatòriament, han de girar pel
passeig Picasso.
Demano que el trànsit segueixi pel passeig de Lluís Companys i
arribi directament al passeig Picasso sense haver de contaminar
el començament del carrer Comerç.
Cal tenir en compte que ara hi ha un solar on es van enderrocar
els Antics Jutjats i no hi viu ningú. I que al carrer Comerç si
que hi vivim i a més no s'ha renovat una part de l'arbrat.
Pavimentar l'espai entre els carrers de Passeig Valldaura/Avda.de
l'estatut i Carretera BV-1415 i destinar-lo aparcament de
residents, impedint l'accés de camions i furgonetes grans.
Es tractaria d’ordenar i/o senyalitzar adequadament els espais
destinats a les terrasses de bars i cafeteries que hi ha al barri
i al Districte. Es parla d’alguns indrets concrets, com ara el
carrer Benavent, la plaça Comas, la travessera de les Corts (des
de Carlos III fins a Riera Blanca).

S’explica que actualment el control sobre l’espai concessionat i
l’ocupat és insuficient i que a més, no sempre està ben
senyalitzat al terra per a que no hi hagi confusions de quin és
l’espai que poden ocupar. Tot això provoca de vegades dificultats
de pas pels vianants, especialment quan es tracta de persones amb
diversitat funcional.

A més, s’haurien de regular les mesures mínimes per poder donar
cabuda a la instal·lació de terrasses i, quan no sigui possible,
no concedir nous permisos.
Millorar la seguretat de la plaça Ceràmiques Vicens, especialment
en relació a l’enllumenat.
Es tractaria d’incrementar l’espai disponible per l’Ajuntament
per fer algun tipus d’equipament dels que s’estan proposant als
pressupostos participatius.

Per fer-ho es podrien utilitzar els terrenys del Carrer Sena –
Danubi, després del núm. 21 que dona fins a Cardenal Reig. Seria
necessari, per tant, portar a terme la expropiació d’aquests
terrenys. Es tracta d’un solar que sembla que pertany a un únic
propietari i que actualment constitueix un espai buit, amb els
riscos socials que suposen aquests espais buits.

També es podria analitzar la possibilitat de que l’Ajuntament
deixi de llogar les naus del carrer Maria Barrientos i es pugui
destinar aquest espai per fer algun tipus d’equipament (p.e.x. un
poliesportiu amb piscina).

També es proposa instar a la Diputació per a que cedeixi un
edifici del recinte Maternitat per un nou equipament (biblioteca
o centre de dia).
Es tractaria de fer les actuacions que convinguin per finalitzar
adequadament la intervenció de tala d’arbres que es va fer al
carrer Poblet, en el tram entre la carretera de Collblanc i
Cardenal Reig.
Es demana que es faci la reposició de les papereres al carrer
María Barrientos.
Major control i ordenació del tràfic, especialment de la
velocitat de vehicles i patinets.
Restabliment de l’itinerari del H10, recuperant les parades que
hi havia abans de la creació de la xarxa ortogonal del bus. Es
parla, en concret, de recuperar la parada que havia a l’Avinguda
de Madrid
Es tractaria d’incorporar informació electrònica a totes les
marquesines d’autobusos del barri, ja que resulta molt efectiu
per afavorir la mobilitat en transport públic.
Es tractaria de demanar a l’Ajuntament que cedeixi un espai
durant un dia sencer per a que artistes plàstics poguessin
exposar les seves obres de forma lliure i gratuïta.
Implementar el projecte Radars al Districte, per l’atenció a gent
gran, projecte de prevenció i cura a les persones grans del barri
i del districte.
Es tractaria de facilitar als veïns i veïnes oci a l’estiu, així
com crear espais de convivència. Es proposa una piscina
descoberta pública, ja que al districte l’oferta existent és
privada. Es plantegen possibles indrets, però seria, en tot cas,
un tema a decidir per l’Ajuntament. Si que es demana que sigui en
terreny públic adequat, que sigui accessible a tot el barri (ex.
zona entre Riera Blanca i Carles III).
En aquest cas, es proposa una piscina, però coberta, que pugui
donar servei a les escoles properes i al barri en general. I es
proposa fer-la a la nau de l’antic cinema Renoir de Les Corts,
tancat al 2012. És un equipament que estaria en el centre del
barri.
El Gòtic és el barri més castigat per l'especulació i la
industria del turisme, una part de la seva població, cada cop més
envellida,  demana atenció i no vol ser desplaçada del seu barri
per no tenir lloc on ubicar els serveis de proximitat i d'atenció
especifica a la gent gran.
Es demana utilitzar la Foneria de Canons per ubicar aquests
serveis.
Hola. Mi propuesta es plantear la necesidad de crear una escuela
municipal de escritura, que brinde una alternativa a las escuelas
privadas, muy caras e inalcanzables para muchos sectores, tanto
de trabajadores, como de estudiantes o mayores jubilados, por
ejemplo. La intención es abarcar las dos lenguas de Catalunya y
desde la escritura creativa (novela, cuento, poesía) a las formas
más usuales y prácticas, ya que la escritura está presente en
nuestra vida cotidiana (redacción de artículos, correos
electrónicos, currículums, proyectos, propuestas de trabajo...).
Los ámbitos a abarcar pueden ser muchos y lo más interesante
sería someterlo a debate antes de definirlo. También sería
interesante llevar esta escuela en infraestructuras que ya
existen, como bibliotecas o centros cívicos, ya que serían un
factor de dinamización importantísimo. Y sobre todo, ofrecer una
estructura de escuela sólida y bien definida, a un precio
asequible y con bonificaciones. Hay que tener presente que una
escuela privada de escritura (Ateneu Barcelonés, Escola BAUM,
Llaboratori de Llletres...) tienen tarifas, por un curso de
novela de 9 meses y 3 horas a la semana, que van de los 1000€ a
los 1300€ por año, tarifas que dejan fuera a muchísimas personas.
Espero contar con vuestro asesoramiento, apoyo y complicidad para
un proyecto que creo más que necesario y útil.
La majoria de les parades dels autobusos de TMB sentit ascendent
i descendent de La Rambla necessiten marquesina amb panells
informatius
Descentralitzar, diversificar i impulsar la cultura i l’art al
Districte 22 @ i en concret a l’Eix Pere IV amb obres d’art
públic, creant un MUSEU AL AIRE LLIURE ampliable i perdurable en
el temps. Creiem molt important treballar l’esperit i la
activitat mental al mateix temps que l’activitat física.
ART AL CARRER amb “elements creatius = mobiliari urbà” per
potenciar l’activitat mental i l’intel·lecte com complement de
l’activitat física. Convocarem un concurs anual per artistes i
estudiants / escoles, on el premi serà la construcció i
instal·lació de les obres guanyadores i una gran exposició de les
obres presentades. Al 22@, un barri amb museus, galeries,
escoles, tallers... festivals com TOP i LLUM però amb l’important
Eix Pere IV mol abandonat i sense cap coherència.
- ¿Cuál es el impacto esperado del proyecto?
Vist l’èxit, l’impacte i els beneficis de la Superilla volem
potenciar el barri amb un project de gran impacte cultural creant
un barri artístic que atregui nous habitants relacionats amb
l’art i la cultura, mes galeries, museus... així com visitants de
la ciutat i de tot el mon.
- ¿Qué agente serán necesarios implicar en el planteamiento y
ejecución del proyecto?
ICUB (Institut de Cultura de Barcelona) que ja promou el festival
LLUM,
El terreny que hi ha al C/Natzaret núm 133, és públic i està
qualificat com a zona d'equipaments. D'antic havia estat zona
agrícola, compte amb pous d'aigua. I està ubicat a la capçalera
de la riera de Montbau i limita amb el Parc Natural de
Collserola.
Mentre no s'hi faci el futur equipament, proposem que es destini
aquest espai a la creació d'horts urbans.
Pensem que aquesta proposta s'ha de vincular a l'Eix Muntanya i a
la sobirania alimentària que es deriva d'aquest.
Que s’obri als usuaris del parc dels Jardins del Laberint
d’Horta,  el magnífic jardí Eclèctic,  doncs no podem acceptar
per més temps que tot i pagar entrada, els usuaris no puguin
gaudir d’aquesta zona del parc i dels monumentals arbres que hi
perviuen.
Solar entre av. Elies i Pagès i C/ Canovelles (Solar del mort) Fa
30 anys que el PERI de Sant Genís ja el qualificava com a zona
verda projectant l'enjardinament del, mal anomenat, "solar del
muerto".  I En fa 15 que l'Att va fer una copiosa inversió per
tal de contenir les terres amb grans blocs de pedra tot donant-li
forma i estructurant l'espai.  Ara només queda posar fil a
l'agulla i acabar el poc que queda perquè sigui el jardí que el
mateix Ajtt ja projectà l'any 1989.
Plantes, bancs, papereres i fanals. No tenen un gran cost.  La
despesa grossa ja està feta.
Preguem que es torni a l'estat original la plaça dels països
catalans, perquè tothom se'n pugui beneficiar. Tant la comunitat
skater que se n'ha cuidat de mantenir-la en un estat digne
aquests últims anys, com qualsevol ciutadà, creant espais amables
pel veïnat sense canviar el disseny original de la plaça i que
aquesta sigui reconeguda com un lloc de pràctica reconeguda de
l'skate dins d'unes normes de convivència com s'han implantat a
altres llocs de la ciutat com Badalona, el Raval o la Plaça dels
àngels.
L'estat actual de la plaça dels països catalans és realment
lamentable a causa de les obres d'Adif, pel soterrament de l'Ave.
És necessari controlar a les conductores i conductors de patinets
mitjançant educació, vies especials i sancions, a causa de
diversos accidents i atropellaments especialment a nens i gent
gran.
Generar un acord formal entre les diferents escoles del barri,
perquè les seves instal·lacions esportives puguin ser ocupades en
horari extraescolar per veïns i associacions que promouen
l'esport i la vida sana.
Instal·lar màquines per a fer exercicis en places del barri o en
sòls desaprofitats. Per exemple: darrere del casal
de Avis netejar el terreny, disminuir o eliminar contenidors i
instal·lar un “Espai de gimnàstica”
Adquirir pisos de protecció oficial, per instal·lar en el barri
programes de lloguer social per a veïns i veïnes, prioritzant
aquells que estan en greu situació de habitatge.
Carència d'un lloc on seure en parada de bus en barri de la
Prosperitat.
Abans de promoure una dieta saludable, cal fer un estudi i
detecció de la població que pateix desnutrició, per tal d'arribar
a tota la població, sobretot aquella que la pateix. Detectar els
casos, identificar aquesta població entre els serveis socials i
CAP. Implementar programes o accions per tal que es puguin
alimentar.

Fomentar la dieta saludable tenint en compte la diversitat
cultural existent a cadascun dels barris, sobretot a les escoles
i menjadors socials.. Altres accions específiques a l'espai
públic, com punts d'informació als mercats, sortides d'escoles,
CAPS o altres equipaments, com acció preventiva d'hàbits
alimentaris no saludables.

Punts informatius als mercats, sortides escoles, CAPS i d'altres
equipaments públics per tal de prevenir hàbits alimentaris no
saludables. Habilitar espais, zones o punts de trobada
comunitaris de cuina, per tal de realitzar jornades culinàries
veïnals i trobades interculturals, tenint en compte i reflectint
la diversitat cultural dels barris, i com acció preventiva, per
fomentar la dieta saludable. Trobades on els veïns i veïnes
puguin conèixer, compartir i aprendre formes i plats diferents
autòctons i d'origen divers.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAM:
https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15129
Garantir l’accessibilitat de les màquines de compra i validació
de bitllets en el transport públic, especialment per a les
persones que accedeixen al bus en cadira de rodes, cercant la
millor situació al bus.
Canviar el disseny de la targeta T4 per a reduir la
estigmatització. El disseny rosa crida l’atenció i fa que es vegi
clarament qui la porta. Es proposa fer un disseny com la T
usual/T casual.
Crear una T4 en format braçalet per a les persones que tenen
dificultats de mobilitat per utilitzar les màquines d’accés al
metro
Instal·lar plataformes per a pujar cadires de rodes al transport
públic, donat que les rampes fan massa pendent
Instal·lar senyalitzacions per escrit i per megafonia en els
transports públics, que anunciïn les parades i incidències.
Garantir que els sistema existents funcionen correctament sempre
i en els seus diferents formats (visuals i auditius).
Augmentar el servei de taxis adaptats ja que n’hi ha pocs i el
servei sempre està col·lapsat. A les nits n’hi ha molt pocs.
Instal·lar pantalles amb el temps de pas dels busos a totes les
marquesines
Ajustar la velocitat de tancament de les portes dels ascensors de
l’estació del metro de Jaume I per a que hi hagi més temps per
entrar i sortir amb cadira de rodes.
Garantir l’accessibilitat comunicativa als equipaments públics a
través de la instal·lació d’icones de lectura fàcil, braïlle o
pictogrames a l’entrada dels equipaments, lavabos, sales, etc.
Habilitar personal d’ajuda als vestidors dels equipaments
esportius municipals o en les activitats adaptades dels centres
cívics .
Facilitar un servei d’acompanyament per a fer ús dels centres
esportius, a través de figures tant de voluntariat com de
persones professionals (educadores i educadors socials, per
exemple)
Instaurar les tarifes reduïdes en els centres esportius
municipals per a persones amb diversitat funcional per a l’ús de
l’horari complet (no només en certs dies o hores)
Augmentar els recursos per al bany adaptat a la platja, ja que
els actuals són insuficients
Garantir que els camins d’accés a la platja i al mar són
accessibles
Creació d’un espai tou als centres cívics per a acollir a
persones en moments de confusió o estats d’alteració o
d’inestabilitat, oferint una alternativa a l’aïllament i la
soledat en que actualment cal viure aquests moments. Espai
d’acollida amb una persona que dinamitza, acull, escolta, però
sense un rol terapèutic o mèdic. Espai d’accés fàcil, sense
registre.
Augmentar l’oferta de tallers i activitats d’estiu, especialment
per a infants, i allargarla durant més mesos d’estiu, inclusives.
Tant activitats diàries com colònies de diversos dies.
Oferir activitats de ràdio per a les persones amb diversitat
funcional, per exemple fer programes de ràdio sobre diversitat
funcional, de manera que també serveixi per fer sensibilització
Augmentar l’oferta d’activitats inclusives per a infants i joves
durant els caps de setmana
Facilitar l’accés als horts urbans a una major part de la
ciutadania
Potenciar el programa Apropa Cultura i que puguin participar-hi
grups més grans, possibilitant més places per espectacle, més
freqüència i més espectacles o serveis
Facilitar espais als Centres Cívics per al joc i l’oci com, per
exemple, jocs de taula
Augmentar l’oferta de tallers assequibles i accessible com per
exemple: formació en informàtica, zumba, teatre, gimnàstica,
pintura, dibuix, ball, flamenc, cuina i altres de nous
Millorar les infraestructures dels parcs del districte a través
de la instal·lació de més bancs, més arbrat i més espais i
mobiliari per a fer esport. També caldria reduir les zones de
sorra, que es poden canviar per terres de cautxú, de manera que
fossin més accessibles
Garantir l’accessibilitat de comerços i establiments hotelers,
tant en l’accés com en les necessitats dins d’aquests espais –
desplaçament i accés als productes, col·locació, etiquetat
Rehabilitar els carrers peatonals per a que siguin plans,
garantint l’accessibilitat per a les persones en cadires de rodes
Estudiar des de Serveis Socials les derivacions a residències,
centres, i/o tallers que es realitzen de manera que es considerin
les característiques d’accessibilitat dels espais per tal de
cobrir les necessitats de les persones.
Transformar els carrers del Carme, de l’Hospital, de la Riera
Alta, de Sant Antoni Abad i de Sant Carles de la Barceloneta en
carrers de plataforma única. Si aquest no és un projecte viable
atès que són vies de trànsit importants, ampliar-ne tant com
sigui possible les seves voreres —les cadires de rodes hi passen
amb dificultat, especialment en alguns girs
Introduir o reforçar la vegetació a les places de Terenci Moix
—pistes de bàsquet al costat del carrer Valldonzella— i a la
plaça de la Gardunya —les jardineres actuals són insuficients –.
També reforçar els parterres que es van plantar a la plaça de
Folch i Torres i estudiar de plantar espècies que no requereixin
tanta aigua/siguin autòctones i més resistents.
Repensar o tancar els espais residuals/racons que queden al
voltant dels conductes de ventilació de la plaça de Terenci Moix
perquè afavoreixen l’acumulació de brutícia i les conductes
incíviques
Reurbanitzar, conjuntament amb el Districte de l’Eixample, el
tram final de la Ronda de Sant Antoni on s’havia emplaçat el
Mercat provisional de Sant Antoni
Dotar de més bancs els Jardins del Doctor Fleming, la plaça de la
Gardunya, la plaça dels Àngels i la plaça de Terenci Moix,
estudiant si convé que siguin individuals o no —els no
individuals estan sovint ocupats per a persones sense sostre
Reparar o renovar l’equipament esportiu i de joc per a gent gran
de la plaça de les Caramelles —sovint està malmès i ocupat per
infants
Incrementar la vigilància de nit als carrers de la Barceloneta,
als carrers propers a la parada de metro de Paral·lel i a la
plaça de Folch i Torres, per a fer front al soroll
Per fer front als incidents relacionats amb la seguretat i les
conductes incíviques, incrementar la vigilància i la presència
d’agents cívics a l’aparcament de la plaça de Folch i Torres —és
sovint ocupat per consumidors de droga—, als Jardins de Sant Pau
del Camp, a la plaça de la Gardunya, al carrer dels Vigatans, al
Pou de la Figuera i a la plaça del Mercat de la Barceloneta o
Poeta Boscà.
Per fer front a la brutícia i presència de deixalles al carrer,
incrementar els agents cívics en els punts on la brossa
s’acostuma a acumular. Als contenidors de recollida pneumàtica
davant del número 2 del carrer de la Lleialtat, p. ex.,
s’acostuma a veure bosses amuntegades fora dels contenidors.
Altres punts on s’acostuma a veure brutícia és al carrer de la
Junta de Comerç, a la Plaça de Sant Agustí, al carrer de les
Egipcíaques i al carrer de l’Ave Maria, sobretot excrements de
gossos
Instal·lar lavabos d’ús públic, per exemple, a l’Av. Paral·lel
Dotar de més punts d’ancoratge de bicicletes la plaça de la
Gardunya
Instal·lar solucions d’ús de la bicicleta que siguin inclusives
Habilitar carrils bici en la zona central del districte i pel
perímetre del Casc Antic
Controlar els patinets i bicicletes perquè circulin per la
calçada
Facilitar les possibilitats de la ciutadania de realitzar
activitats de voluntariat
(Vinculada a proposta PAD Eix 2)

Col·locar estacions mesuradores de la qualitat de l’aire i de la
contaminació acústica. S'incorpora la mesura de la contaminació
acústica
Dissenyar mecanismes de coordinació dels agents socials amb
l’objectiu de garantir una bona atenció a les persones, un bon
repartiment dels recursos i la detecció de buits – places i torns
no utilitzats de manera efectiva (metges, serveis socials,
menjadors, entitats,...)
Augmentar l’accés al Servei Municipal d’Assistència Personal per
a que persones amb sensibilitats diferents puguin desplaçarse per
la ciutat i realitzar activitats
Facilitar l’accés gratuït als museus de la ciutat i recollir
aportacions voluntàries
Donar continuïtat a la línia de subvencions per promocionar la
reconversió de terrats en espais verds i ajuts a comunitats de
veïns i particulars que vulguin promoure energia renovables
(plaques solars, etc.).
Reduir l'impacte del trànsit motor, ampliant voreres, espai per
vianants, assegurant mobilitat sostenible i segura, implementant
la zona 30 a tota la xarxa local, amb les úniques excepcions de
la xarxa bàsica i els carrers peatonalitzats a 10Km/h,
implementar el carril bici a Plaça Espanya, fer estudi de
mobilitat de no residents al barri...
Dotar de més espais per a la higiene personal a les persones
sense llar, especialment a prop dels menjadors socials
Agilitzar la resposta de les sol·licituds d’habitatge de
protecció oficial i augmentar el parc d’habitatge social —moltes
persones amb diversitat funcional podrien viure autònomament,
sense necessitat d’estar en una residència o pis tutelat, però es
veuen obligades a viure amb els seus familiars per manca
d’ingressos i manca d’oferta d’habitatge de lloguer social
(Vinculada a proposta PAD Eix 2)

Treballar per un nou model de càrrega i descàrrega de mercaderies
fomentant l’ús de vehicles amb tecnologia neta. (tenir en compte
la limitació horària dels transports)
Realitzar campanyes de sensibilització sobre el civisme en
l’espai públic
Garantir el retorn a la ciutadania en els processos
participatius, com exercici democràtic i de transparència
Augmentar la creació d’un nou espai per a la gent gran del barri.
En el barri de Sant Antoni manquen espais per a la gent gran
Crear un projecte de voluntaris per al manteniment d’espais verds
del carrer
Que l'exercici físic sigui una indicació  medica i que pugui ser
practicable a l'espai públic
Obertura de les biblioteques amb horaris més amplis (dissabte i
diumenge)
Crear una biblioteca d’objectes d’utilitat per als veïns del
barri.
(Vinculada a proposta PAD 3.3)

A més de promocionar cal PROTEGIR els espais territorials
comercials. Explícitament es demana que es matisi aquesta
actuació, posant especial èmfasi en la protecció de l’espai
comercial de Sant Antoni.
Reformar els parcs infantils per a què siguin inclusius. Es
referencia un projecte que es va fer de parcs inclusius l’any
2017. Cal revisar les noves obres, l’accessibilitat universal
dels equipaments i de tot el mobiliari – mobiliari de joc
infantil, mobiliari per a fer exercici, bancs i fonts, etc.
S’assenyalen com a parcs a reformar el Parc de la Infància i el
Parc del C/ Cristòbal de Moura amb C/ Fluvià
(Vinculada a proposta PAD 3.7)

Es considera que es poden fer mercats de pagès sempre i quan:

* Segueixin la normativa de Mercats municipals
* Sigui una iniciativa sostenible (no de “postureig”)
* No perjudiqui als i les comerciants del barri, i es compleixi
l’actuació de “Impulsar campanyes estacionals de promoció de la
compra de proximitat”
Elaborar un catàleg dels parcs que no són accessibles per a
definir les reformes que cal realitzar
Reformar la Plaça Dolors Piera per a garantir-ne
l’accessibilitat. En el disseny del projecte es va comptar amb
l’assessorament de persones amb discapacitat però no es van
controlar els desnivells que hi ha, els quals dificulten la
mobilitat.
Augmentar les fases semafòriques per a facilitar el creuament de
persones amb mobilitat reduïda
Comptar amb l’assessorament de persones amb diversitat funcional
en la realització d’obres i la construcció de nous equipaments
per a garantir-ne l’accessibilitat. Es menciona el cas de la
Biblioteca Gabriel García Márquez.
Fomentar a nivell formatiu i cultural l’accessibilitat universal.
Es podria crear una Taula de Disseny Universal en la què es
pogués donar assessorament
(Vinculada a proposta PAD 3.6)

A l’hora de senyalitzar les zones comercials i els punts de
comerç, cal pensar també en la campanya de Nadal.
Garantir l’accessibilitat comunicativa i cognitiva als espais
públics a través de mecanismes sensorials, comunicació en format
lectura fàcil, pictogrames ús d’aparells de traducció simultània,
entre d’altres. Es proposa l’ús d’aparells de traducció
simultània com un mecanisme més econòmic que la instal·lació de
bucles magnètics.
Es considera que hi ha massa pisos turístics al barri, que
contribueixen a la gentrificació. Per tant, cal revisar uns 400
pisos turístics il·legals i convertir-los al lloguer per a la
gent del barri que hi viu durant tot l’any.

Prioritzar el veïnat al turisme.
Promoure vagons del silenci en el transport públic, espais en què
es redueix el soroll per a reduir l’ansietat de moltes persones
Fomentar l’assistència de persones amb diversitat funcional als
actes de tipus culturala través de mesures que assegurin
l’accessibilitat universal, facilitantl’accés del col·lectiu a la
cultura i buscant també augmentar la seva visibilitat a nivell
ciutadà
Garantir l’accessibilitat universal en tots els tallers i
activitats dels equipaments públics a través del suport de
persones acompanyants, materials en lectura fàcil o persones
intèrprets en llengua de signes.
Fomentar la difusió de l’accessibilitat en actes i esdeveniments
per a facilitar l’assistència per part de persones amb diversitat
funcional, més enllà d’entitats o associacions, a través de
cartelleria o xarxes socials.
Es considera que si no es pot assumir el manteniment i gestió
dels interiors d’illa que ja hi ha no s’haurien de fer més, ja
que alguns estan en molt mal estat i generen conflictes de
convivència vinculats als usos.
Facilitar l’accessibilitat universal en els comerços i
establiments a través de la instal·lació de pictogrames o
Braille, entre d’altres mesures.
Des de C/ Tamarit fins a C/ Aldana i Paral·lel i tot el C/
Borrell:

* Reubicar els contenidors als xamfrans
* Més neteja, més prevenció de l’incivisme (els contenidors es
converteixen en WC públics).
* Voreres entre Parlament i Paral·lel
Garantir els mecanismes d’accessibilitat universal en l’atenció
al públic – coneixement de la llengua de signes, pictogrames,
lectura fàcil, audioguies, braïlle, ús de tablets per a un accés
més sensorial.
Garantir l’accessibilitat a la platja i al mar a través de la
instal·lació d’una tarima més gran, més cadires amfíbies, més
pèrgoles i hamaques accessibles. Actualment no poden anar dues
entitats d’atenció a persones amb discapacitat a la vegada a la
platja perquè no hi ha espai suficient
En especial, pel que fa a Escoles Bressol, Instituts de
secundària i l’Espai de Gent Gran ST Antoni (ampliació)
Fer difusió de les mesures d’accessibilitat disponibles per a les
visites mèdiques, per exemple, la possibilitat de sol·licitar un
intèrpret per a persones sordes
Definir mesures per a reduir el greuge econòmic comparatiu que
tenen les persones amb diversitat funcional, tals com la seva
previsió en subvencions, en processos d’’accés a l’habitatge,
etc.
Garantir un disseny accessible ens els habitatges de tipus
adaptat. Es podria fer a través del suport de la Taula de Disseny
Universal
Garantir l’accés a l’habitatge del col·lectiu de persones amb
diversitat funcional per a garantir els projectes de vida
independent. Una forma de fer-ho podria ser augmentar la quota de
reserva d’habitatge de protecció social.
Augmentar la disponibilitat de places en habitatges tutelats i en
residències per a persones amb trastorns de salut mental i amb
discapacitat intel·lectual. Cal augmentar la dotació al districte
i atendre l’especial situació de les persones grans amb trastorns
de salut mental o amb discapacitat intel·lectual.
Establir models participatius i integradors per a definir el
model habitacional del col·lectiu de persones amb diversitat
funcional. Cal preguntar a les persones com volen viure.
Definir mecanismes de suport a l’envelliment de persones amb
trastorns de salut mental o discapacitat intel·lectual, tals com
la formació de les professionals per a l’atenció especialitzada
que necessita aquest col·lectiu.
Establir mesures de foment de l’ocupació del col·lectiu de
persones amb diversitat funcional, per exemple mitjançant
l’augment de la contractació de persones amb diversitat funcional
a l’administració pública. Es tracta d’una manera també
d’augmentar la visibilitat del col·lectiu.
Garantir l’accessibilitat de la parada de metro Clot de la L1 i
L2
Garantir l’accessibilitat dels busos, canviant les pantalles per
a què siguin més intel·ligibles, establint sistemes de lectura
fàcil o pictogrames o instal·lant versions sonores. Caldria també
instal·lar el recorregut dels busos al seu interior.
Garantir la representativitat de totes les persones en la
publicitat o campanyes, les persones amb discapacitat són una
part de la ciutadania i cal que es trobin representades i que no
siguin invisibilitzades.
Es comenta que el transport de les grans empreses de missatgeria
contamina molt els barris i competeix i perjudica molt el comerç
de barri. Es proposa centralitzar en un sol punt la
recollida dels paquets i evitar així la contaminació i el trànsit
que provoca l’enviament de la missatgeria als domicilis
particulars. També es proposa que l’ajuntament reguli aquest
sector gravant una taxa sobre el transport de missatgeria de les
grans empreses del sector.
Es comenta que al ser un districte de Muntanya i amb les
problemàtiques de mobilitat que comporta, es proposa la
instal·lació de màquines per fer tràmits als equipaments públics
dels barris del districte.
Es proposa un pla integral a nivell de Districte per millorar la
il·luminació i la percepció de seguretat. S’identifiquen els
següents carrers com a punts poc il·luminats en l’actualitat:
carrer Tajo, entorns centre cívic del Guinardó, carrer Calderón
de la Barca, el passatge Rosell, passatge Vilà, plaça Pastrana, i
el carrer Escornalbou.
Sensibilització a ciutadania sobre protocols d'actuació envers
malalties cròniques com l'epilèpsia, la celiaquia, la
diabetis,... Dotar d'eines a les persones que conviuen i/o
treballen amb persones que pateixen aquestes malalties.
Ubicar serveis d’orientació a persones joves per a prevenir
trastorns mentals.
El districte Sarrià Sant Gervasi necessita una altra biblioteca
gran, a part de la de Joan Maragall, que serà de barri. Tot i que
ha generat molta expectativa perquè les biblioteques són espais
importants, que faciliten la trobada.
Les tres biblioteques que hi ha al Districte tenen nom d’home. La
que s’obrirà hauria de tenir nom de dona.

Vinculat a la proposta:
https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15999
Les colles de castellers, geganters, el Drac... necessiten espais
que els permetin estar i reunir-se, assajar guardar el material
(magatzem), amb lavabos i espai per netejar...
Partir d’una diagnosi sobre els espais i equipaments públics i
privats dels barris importants per la història de Sarrià per
veure quins equipaments privats es poden utilitzar
Tenir de forma col·lectiva material que usualment utilitzen els
entitats com vaixella
Aquesta finca del carrer Alfons XII està en estat ruïnós i es
proposa aprofitar-la en relació a les necessitats d’espai del
districte.

Actuació vinculada a:
https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/16171
És un espai jove gestionat per una entitat privada, que no
parteix del jovent i no acaba de funcionar. Els projectes haurien
de sortir de les pròpies persones joves.
El catàleg ja és obsolet i és important anar-lo actualitzant
perquè alguns edificis puguin formar-ne part i ser objecte de
protecció com per exemple La Casa Buenos Aires
Reforçar els programes existents i crear-ne de nous (bastoners,
castellers, diables, etc.)