darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Afegir al document PAM d’educació la referència a l’”Ecosistema
educador ...”, en clau d’oportunitat.
En el primer paràgraf del punt 5.2 canviar el terme “diversitat”
per “diversitats”.
En l’objectiu C, al final de la seva redacció vincular-ho amb
“l’equitat”.
Canviar en el segon paràgraf del punt 5.2, en comptes de “El
teixit d’equipaments culturals ...”: “El conjunt de programes i
equipaments culturals, festivals, esdeveniments, fàbriques de
creació .... ”
Revisar quines app estan creades i actives amb la funció de
denunciar qualsevol forma d'assetjament escolar. Fer extensiva la
seva difusió i accessibilitat a les AFA de les escoles de Ciutat
Vella (i posteriorment ampliar a ciutat).

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15547 )
.
En la pàg. 80 a Actuacions Clau de l’eix d’Educació, en el
paràgraf: “Pilot i extensió de l’hora artística i cultural en
escoles i instituts públics i elaboració del Pla d’educació,
pràctica i creació artística ..., afegir seguidament (Temps
d’art)”.
En la pàg. 80 a Actuacions Clau de l’eix d’Educació, en el
paràgraf: “Pilot i extensió de l’hora artística i cultural en
escoles i instituts públics i elaboració del Pla d’educació,
pràctica i creació artística (temps d’art)”.

Posar en paràgraf apart: “Nou model d’escoles municipals de
música i arts (EMMA)”.

Posar en un altre paràgraf: “Projectes artístics dins i fora de
l’escola en el Pla de barris (Caixa d’eines, ....) ...”
En la pàg. 80 a Actuacions Clau de l’eix d’Educació canviar el
paràgraf “Consolidació i nous projectes....” perquè digui:
“Consolidació i desenvolupament de nous projectes i iniciatives
educatives comunitàries més enllà del temps lectiu connectant
equipaments, serveis i entitats en barris educadors, per exemple,
Baobab (casals d’agost, esplais i espais de lleure educatiu
comunitari); ....”
Reforçar la vinculació entre la CUP (Convocatòria unificada de
programes) i el CIP (Consell d’Innovació Pedagògica) en clau
d’oportunitat i equitat en l’accés.
Contribuir al desenvolupament dels CRPs (Centres de Recursos
Pedagògics) en els seus vincles en les polítiques de cultura i
educació i específicament en el CRAB Centre de Recursos Artístics
de Barcelona, CRP de Sant Andreu).
Reforçar el teixit de creació i els llenguatges artístics dins
els programes i iniciatives comunitàries com per exemple, espais
C, residències, tot dansa i cinema en curs.
Creació d'una taula com a espai d'enxarxament continu entre
AFA/AMPA per cada barri.

Cap la possibilitat que en alguns casos s'incloguin a la mateixa
Taula escoles que són de barris o districtes diferents però que
comparteixen territori per estar a prop l'una a la altra.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15547 )
.
Afegir en l’última acció de la pàg. 84 del PAM: “permeabilitat
amb el barri”
Acompanyament i formació a famílies per tal d'equilibrar dins de
les famílies les cures i criança dels infants i que no es
concentri principalment u únicament en les mares i dones
cuidadores.

També és important acompanyar i formar les mares que es dediquen
a temps complet a la criança durant anys, deixant per un costat
la seva trajectòria professional. Possibilitat d'engegar algun
programa de reinserció laboral específic per a mares.
Crear i implementar més oferta de centres i casals per a infants
i joves al Districte.

Implementar la informació i difusió sobre els centres existents,
elaborant els materials en diferents idiomes considerant
l'alumnat i les famílies d'origen divers.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15635 )
.
Suport a les famílies que necessiten recolzament per conciliació
familiar amb la seva feina.

Escola pilot: Aurora al Raval.
Es necessiten més vetlladores/rs per l'alumnat amb necessitats
especials: en horari lectiu i a l'hora del menjador. Aquest
pressupost ha d'estar contemplat dins del presssupost general de
l'escola, no pot ser competència de l'AFA. Es considera que una
part podrien ser estudiants en pràctiques.

També es necessiten més hores de psicopedagog/a dins de l'horari
lectiu.

Aquesta proposta es vincula amb la proposta sorgida a la Taula
Infancia i joves de la Barceloneta: Reforçar i ampliar l'equip de
vetlladors/ores escola Alexandre Galí. 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/21141 )
Vincular el patrimoni literari a la cultura popular per fomentar
coneixement i vinculació amb centres educatius.

Per exemple, organitzar unes jornades sobre el patrimoni
literari. A la Biblioteca de la Barceloneta tenen propostes al
respecte.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15635 )
.
'-Promoure altres espais d'associacionisme (esplais, agrupaments,
etc.), a banda de les activitats i espais promoguts i dinamitzats
per entitats prestadores de serveis (encara que facin una molt
bona feina).

-Millorar la connexió entre l'escola i els espais i equipaments
fora de l'escola. Que hi hagi més informació per al professorat
sobre l'oferta al barri i acompanyar a motivar les famílies.
Vincular també equipaments al territori.

-Implementar més presència al carrer d'activitats de lleure i
fomentar la participació activa, tenint en compte la diversitat.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/15635 )
Generar espais on es trobi diversitat d'agents educatius,
presència de diferents col·lectius.

Fomentar l'intercanvi entre representants de comunitats diverses.
Generar apoderament: més participació.

Generar connexió en xarxa d'espais
educatius/culturals/equipaments diversos aprofitant la riquesa
del territori.
Es demana que els alumnes al passar d'una etapa d'escolarització
a una altra, com per exemple d'estudis primaris a secundaris, no
s'hagin de desplaçar a un altre barri.
Ampliar i potenciar l'oferta FP, més concretament, de Grau Mig,
amb més especialitats. Com també vincular aquesta a les
necessitats i tendències del territori, així com a les demandes
dels alumnes.

Es demana contrastar oferta / demanda de la formació professional
amb els centres educatius, fent un treball participatiu i conjunt
incorporant tota la comunitat educativa, i mercat del territori.
Crear un espai d'orientació i estudi per vincular l'oferta al
territori.
Potenciar la comprensió lectora als espais de lectura,
biblioteques, centres educatius, etc.
En la línia de les beques d'esport de l'Institut Barcelona
Esport.
Es proposa que sigui al recinte de l'Escola de la Massana, i qui
estigui oberta en horaris nocturns.
Afavorir el treball entre escoles i entitats del territori,
connectant centres educatius amb entitats que ja treballen amb
institucions educatives.

Entitats culturals, de música, de teatre, d'arts, etc.
Visibilitzar la qualitat de les activitats dels centres. Un
exemple és el Programa Prometeus.

Millorar la imatge dels edificis escolars fent actuacions en les
seves façanes i millorant les entrades i el seu entorns més
pròxim.
Augmentar els recursos per a donar resposta a les problemàtiques
dels joves no acompanyats.

Acompanyar-los per a inserir-los en el circuit educatiu d'una
forma estable.
Optimitzar els recursos. Obrir patis escolars, cessió de sales a
entitats, etc.
Per poder participar en tasques d'intervenció directa amb la
població, les i els professionals necessitarien dedicar-hi temps
fora de les hores de feina que ja tenen carregades de tasques. De
lo contrari, hi ha part de la labor que acaba convertint-se en
voluntariat.

A més a més, no hi ha recursos ara mateix per a la intervenció.
Participació activa de les associacions ja sigui de salut o
relacionades amb la salut (diversitat funcional, gent gran, etc.)
Protegir rendes antigues, identificar els Fons Voltor, garantir
que l'habitatge buit es destini a funció social.
Fer respectar l'ordenança municipal intensificant les inspeccions
per reduir el soroll i garantir el descans de veïns i veïnes.
Reforçar la seguretat comunitària: coordinació i treball en xarxa
amb cossos de seguretat, veïns i veïnes, entitats, etc., per
prevenir i actuar en situacions de risc, robatoris, consum i
venda de drogues, etc.
Homologar tots els transports públics perquè siguin accessibles a
totes les persones grans i amb mobilitat reduïda.

Un exemple seria la implementació d'una targeta de transport més
àgil i fàcil de validar.
Prioritzar i dotar de recursos als programes antirumors del
Raval, i que incorporin la perspectiva intercultural.
Generar una bossa de persones cuidadores en situacions laborals
irregulars, i garantir un acompanyament per part de
professionals, aconseguint així un servei de cures de qualitat i
amb condicions laborals dignes per les cuidadores. Difondre
aquest servei per què el veïnat del barri el conegui i el pugui
fer servir.

Exemples de projectes i serveis que van en aquesta línia: Anem
per feina, Lloc de la Dona, Barri d'oficis del Pla de Barris.
Incorporar la metodologia de cures, acompanyament, temps, vincle
amb els usuaris/ies de serveis i programes de l'Ajuntament.

Que inclogui també el temps i la participació a la xarxa
comunitària.
Mantenir de forma estable la figura de dinamitzadors esportius
als espais públics habilitats per realitzar activitats esportives
(sobretot amb gent gran). Es va implementar durant una època, i
al eliminar-se, ha baixat notablement la participació de veïns i
veïnes als espais públics d'exercici i esport.
Formació pràctica i vivencial: aprendre eines de participació i
apoderament de grups ciutadans que promoguin la seva autonomia.

També generar espais de formació amb la col·laboració dels grups
motors del barri per crear un efecte multiplicador de
l'importància i els beneficis de la participació amb l'objectiu
d'empoderar les i els integrants dels grups motors per què siguin
agents multiplicadors.
Adequar el projecte Vincles a l'especificitat del veïnat de cada
barri. Cal acompanyament tècnic i participació comunitària.

No es pot treballar sobre projectes homogenis a tots els
Districtes i barris.
Obrir el programa Baixem al carrer a altres perfils de persones
amb necessitats especials. Generar un nou servei per persones amb
diversitat funcional i mares amb varies criatures petites que no
surten al carrer perquè no tenen ascensor a casa.

Buscar solucions adequades i adaptades a les necessitats dels
col·lectius beneficiaris. Recolzar la xarxa veïnal de
solidaritat.
Proposta 1: s'hauria de valorar l'opció de soterrar els
contenidors o bé tornar al sistema de recollida sense contenidors
(porta a porta) que facilita la correcta separació.

Proposta 2: d'altra banda, els contenidors que estan actualment
al carrer Santuari núm. 4 haurien de tornar on estaven abans. En
l'emplaçament actual generen problemes.

Proposta vinculada a la proposta existent del PAD: link 
( https://www.decidim.barcelona/processes/PAM2020/f/3733/proposals/16265 )
Expropiació de la finca del carrer Torrent del Remei 73 que
impedeix construir una vorera digna en aquest carrer fins al Parc
de la fusta.
Tot i no estar al barri del Coll, molts dels veïns i veïnes del
Coll freqüentem aquesta muntanya.
'- Descripció breu:

La instal·lació d'escales mecàniques des de la Plaça Font de la
Mulassa
al carrer Doctor Bové.

- Descripció ampliada:

Instal·lar escales mecàniques en aquesta zona.  Projecte que es
troba al Peri des de fa més de 10 anys.

- Barri:

El Carmel.

- Cost aproximat orientatiu:

2.000.000€

- Com incorpora la perspectiva de gènere el projecte?

Moltes veïnes es veurien beneficiades d'aquesta millora.

- Quin és l'impacte esperat del projecte?

Aquesta millora en la mobilitat dels veïns i veïnes milloraria
l'accessibilitat a l'I.E.S Ferran Tallada i connectaria els
barris de la Font d'En Fargues amb el Carmel.

- Quins agents caldrà implicar en el plantejament i execució del
projecte?

Veïnes i Veïns del barri del Carmel i de la Font d'en Fargues i
l'I.E.S Ferran Tallada.
Actualmente esta calle se ha convertido en un cul de sac donde la
gente lleva los perros a defecar y los jovenes van a beber. Al
mismo tiempo por la noche se convierte en un espacio no seguro
para mujeres solas y el parking de motos ha ganado todo el
terreno al peatón. Estaría bien aprovechar la oportunidad de
abrir esta calle para crear un paseo arbolado y peatonal donde la
ciudadanía recupera su espacio y donde las mujeres podamos
caminar tranquilas. Al mismo tiempo se crearía un eje de
comunicación alternativo para llegar a Fontana más amable para el
peatón ya que Gran de Gracia tiene mucho tráfico.
Remodelació total dels Jardins  Jaume Planas i Alemany.
Actualment,  no és un espai adient ni per a nens/es (zona
infantil) ni per a gossos/es (àrea per a gossos/es). És per això,
que es demana ampliar l'àrea de gossos/es i així garantir un
espai net, per aquest i els seus acompanyants, i pels infants del
barri.
Plaça Cerdà és un punt de molta circulació.
Diàriament es creen molts conflictes i cues de vehicles per
creuar-la o accedir-hi.
La gent, tant en transport públic com privat, que accedeix a
Barcelona des de la part del Prat, Gavà, Castelldefels,... i mes
enllà, per anar al centre de Barcelona, accedeix per aquí.
La gent que marxa de la ciutat des de Plaça Espanya cap aquests
llocs surt per aquí.
La gent que necessita anar cap a la Ronda del Mig, accedeix a
Plaça Cerdà, col·laborant en la sobremasificacio d'aquesta plaça.
La gent que vol anar cap al Passeig de la Zona Franca, i que cada
vegada seran més tenint en compte els edificis que s'estan
construint per serveis públics o ja estan construïts com el
d'Hisenda, accedeix majoritàriament per aquí.
Pel que crec que s'hauria de remodelar aquesta horrible rotonda
facilitant l'encreuament a peu pels vianants, per les bicicletes
i patinets, però també fer un flux directe dels vehicles que van
cap a la Ronda del mig, cap al Passeig de la Zona Franca, cap a
Plaça Espanya com cap al Baix Llobregat.
Apostem per un associacionisme de base social fort amb voluntat
de transformar la realitat, que promogui l’acció comunitària i
que estigui arrelat al barri. Valorem molt positivament les
accions de suport a col·lectius en el marc del Pla de Barris.

Demanem que es mantingui el suport a l'associacionisme en els
barris on intervé el Pla de Barris. També proposem que s’ampliïn
a més barris.
Aquesta estratègia ha de poder impulsar les polítiques de suport
a l’associacionisme formal i informal potenciant la mirada
comunitària als nostres barris.

Proposem recuperar algunes de les propostes incloses al Pla de
Suport a les Associacions 2015 - 20171 que no s’han executat.
https://bcnroc.ajuntament.barcelona.cat/jspui/bitstream/11703/84823/1/18305.pdf

També incloem un recull de les propostes elaborades per les
associacions vinculades al Consell d'Associacions de Barcelona
Fer un exercici de memòria històrica recordant la lluita veïnal
que va permetre l’arribada del Metro al barri.
L’esforç de les associacions en el marc de la Plataforma de
Gestió Ciutadana ha permès arribar a un acord amb el govern
municipal per regular aquest tipus de gestió.
Cal seguir promovent la gestió ciutadana, treballant amb les
diferents àrees de l’Ajuntament per fer valer aquests acords i
mantenir a la Plataforma com a interlocutor per la detecció de
polítiques de suport a l’associacionisme formal i informal
conflictes i per la contínua millora i creixement d’aquest model
de gestió compartida.
Cal buscar estratègies conjuntes per enfortir el model jurídic
Impulsar mesures per visibilitzar la diversitat sexuali de gènere
a l'espai públic en tot el Districte, com per exemple amb pas de
zebra amb l’arc de sant martí.
Proposem el reconeixement com a interlocutors oficials en matèria
de cultura i festes populars i majors en els barris. Per això
proposem,
a. Taula permanent de les entitats del sector entre ICUB
i les entitats organitzadores de les festes majors.
b. Reconeixement de totes les festes de barri com a
patrimoni cultural de tota la ciutat.
c. Elaborar un mapa festiu dels barris de la ciutat,
preveient els usos de l'espai públic que se'n derivin.
d. Foment i facilitació d’espais de coordinació
associativa als barris per articular el cicle festiu.
Calen polítiques que permetin que les persones disposin de temps
per dedicar a l’acció col·lectiva. L’aposta per la reforma
horària ha de ser una estratègia de ciutat dels anys vinents.
Necessitem més temps per dedicar-nos al bé comú.
Cal apostar per a la simplificació administrativa dels processos,
per això proposem:
- Un sol registre pel fet associatiu. Valorem positiva la feina
realitzada d’impuls del Fitxer General d’Entitats Ciutadanes i
l’elaboració del mapa d’Entitats Ciutadanes però proposem
impulsar des de l’administració municipal el treball entre
administracions per un sol registre a nivell de país.
- Suport per l’adequació al certificat digital i la LODP.  Les
noves lleis obliguen a l’administració a establir les relacions
amb la societat civil per mitjans telemàtics. Això comporta que
les entitats han d’acreditar-se amb el certificat digital
assumint els costos econòmics i l’obligatorietat d’adaptar-se a
les noves tecnologies. Proposem:
a. Mantenir accions de suport i assessorament
b. Accions específiques de suport per associacions de
menys de 10.000 € de balanç econòmic reduint costos.
Cal acompanyar al sector associatiu de la ciutat en el treball
amb altres administracions per canviar el model fiscal. Volem
aconseguir un reconeixement específic diferenciant la fiscalitat
adreçada a les empreses de l’adreçada a les associacions.
També proposem modificar de les Ordenances Fiscals per eximir les
associacions de la ciutat del pagament de taxes municipals.
Actualment només les entitats declarades d'utilitat pública estan
exemptes de moltes taxes municipals. Cal generar un mecanisme
consensuat amb el sector que permeti ampliar aquest nombre
d’associacions.
Proposem la redefinició del model de la convocatòria general de
subvencions de la ciutat que s’adeqüi a la realitat associativa.
Plantegem un debat profund sobre el model actual de subvencions
que permeti definir un nou model que dins del marc legal,
s’adapti a la realitat associativa.
També proposem:
-Que les subvencions siguin de suport a les associacions i no
només de concertació d’activitats d’interès públic
-Prioritzar les entitats sense ànim de lucre en la convocatòria
general de subvencions de l’Ajuntament. Malgrat que es dóna per
suposat que les subvencions estan adreçades a les entitats sense
ànim de lucre, actualment hi ha àmbits i programes als quals es
poden presentar empreses. Es dóna el cas que entre els 10
projectes amb major import subvencionat es troben 5 empreses. Des
de les associacions de la ciutat apostem perquè la relació de
l’administració amb les empreses ha de ser amb altres mecanismes.
-Incrementar la partida de subvencions dels districtes. Malgrat
això en els darrers anys la tendència és la d’anar disminuint la
partida de subvencions al territori i augmentat les d’àmbit
ciutat. Proposem canviar aquesta tendència en els anys vinents
per prioritzar l’arrelament associatiu en cadascun dels
districtes de la ciutat. A més proposem un suport polític i
econòmic a les estructures associatives coordinadores d’entitats
de barri i districtes.
Accions d’enfortiment del mecenatge entre petita i mitjana
empresa i petites i mitjanes associacions. Treball conjunt entre
administració municipal, el teixit empresarial i d’emprenedoria
social i el mateix sector per cercar vies de mecenatge de les
petites i mitjanes associacions.
Cal un nou marc regulador que potenciï la capacitat
transformadora de les persones i respecti els diferents usos de
l’espai públic.ç
Ha de ser un marc regulador basat més en la promoció de l'ús de
l'espai públic des d'una dimensió comunitària que en la sanció
del mal ús.
En ser proper al mercat molta gent gran hi passa, i el pas de
vianants no és suficient per pacificar els vehicles que hi
circulen, cal regular millor la circulació i prioritzar el pas
dels i les vianants.
Millorar els parcs i les zones verdes i col·locar terra d’espuma
als parcs infantils, per tal que les criatures no es facin mal si
cauen.
Increment de les superilles socials en el nostre districte. Crear
superilles a Hostafrancs i Sants. Anar estenen el model de
superilles socials a tot el districte i a la ciutat.
Redefinir l'espai públic amb l'objectiu de donar més presència
als espais de gaudi per a infants i gent gran, una mobilitat més
sostenible i fomentar el verd i la biodiversitat. Veure quins
espais públics per a infants-persones grans son necessaris al
nostre districte (model de l'espai del carrer Priorat).

Marxes exploratòries: Incorporar el compromís de recollir les
propostes dels tres informes que volem fer amb els Consells
Sectorials de persones amb discapacitat i el de dones. Demanar
que es facin realitat; enviar les propostes també al Consell
escolar del districte perquè s'afegeixi.
Augmentar les hores disponibles del servei d'atenció domiciliària
i continuar amb el desplegament dels àpats socials i dels
programes Respir i Respir Plus. Fem una valoració positiva
del nou model del servei d'atenció domiciliària en les
superilles socials i creiem necessari continuar aquest camí,
garantint la participació del Consell en el seguiment del procés
d'implementació i d'avaluació.

Ampliant el nombre d'habitatges amb serveis disponibles, així com
la varietat de serveis que inclouen, garantint-ne que tots ells
comparteixin uns mínims.
Fer arribar a tots els barris de la ciutat els projectes "Radars"
i "Vincles.

Construir, des d'una lògica comunitària i intergeneracional, un
marc d'intervenció integral per prevenir, detectar i atendre
situacions d'aïllament i soledat no volguda, que respecti la
llibertat de la persona i inclogui factors associats a la
solitud com l'etapa vital, la pobresa i/o els processos
migratoris.
Insistir-hi en fer més apartaments amb serveis i/o tutelats. Fer
un seguiment anual de les previsions que tingui l'Ajuntament i el
seu seguiment. Desenvolupar promocions d'habitatge social
disponibles i acabar les que estan en curs a Can Batlló, el
Sector 8 de la Marina. Acabar també l'habitatge protegit del
Polvorí. Instar les administracions competents a reduir el
dèficit de places residencials.

Atorgar les ajudes de manera ordenada i eficaç, tant a la reforma
d'edificis i interiors de pisos, com a l'habilitació per a la
seva accessibilitat. Buscar solucions per a les persones grans
que no poden sortir de casa per manca d'ascensor.

Incloure específicament els apartaments amb serveis per a les
persones grans en les promocions que es desenvolupin al
Districte.

Coordinar i reforçar els serveis necessaris per revertir
l'exclusió residencial. Coordinar-se amb la resta de serveis
municipals i reforçar els recursos disponibles perquè l'oficina
d'habitatge pugui treballar amb la celeritat i resolució màximes
pels casos de vulneració del dret a l'habitatge.

Avançar en nous models habitacionals per a gent gran (com per
exemple "Sostre civic").
Promoure un pla estratègic a favor de la cultura del bon tracte i
la tolerància zero als maltractaments cap a les persones grans,
impulsant xarxes de col·laboració entre el veïnat, els serveis
d'atenció a domicili, els comerços i els centres d'atenció
primària, i desenvolupant els protocols en l'acció contra els
maltractaments a les persones grans.

Difondre fulletons informatius, en tots els casals i espais de
gent gran per informar de que cal fer davant un maltractament.
Cal veure com es pot facilitar la "digestió" de la informació que
la gent gran rep per tota els mitjans actuals. Proposem fer una
petita guia informativa de recursos per la gent gran que hi han
al nostre districte.

Difusió de temes d'interès per mitjans locals de comunicació com
Sants3 Ràdio.

Fer difusió dels programes que fa el Districte i, donat que estan
oberts a tota la ciutat, incloure'ls en el catàleg de serveis
que ofereix l'Ajuntament a tota la ciutadania.:

- "Quinzena de la salut"

- "Aprendre amb la gent gran"

- "Caminades" de Sants-Montjuïc
Cal impulsar mesures per tal de dignificar la figura professional
d’atenció a la gent gran.
Tornar a re-municipalitzar-los per tal de fer-los més accessibles
econòmicament.
Proposem que portin matricula i segur obligatori a tercers:
patinets elèctrics, bicicletes elèctriques, etc.
Analitzar les prioritats de millora de l'espai públic amb
criteris d'accessibilitat tenint en compte l'orografia dels
barris. Establir prioritats, redactar els projectes i iniciar les
actuacions necessàries.
Per millorar el teixit urbà del districte, a poc a poc, s'han
d'anar millorant els carrers, les places i els jardins, fent una
atenció especial a les tasques de manteniment i ampliació de les
voreres i d'increment dels espais verds. Aquestes tasques s'han
de dur a terme de manera progressiva i actuar puntualment als
llocs on sigui necessari. Pressionar les altres administracions
competents perquè ho facin.
Elaborar estratègies per promoure una major participació a les
entitats, afavorir l'interès de les persones grans pel
voluntariat i fomentar l'associacionisme, i també per
mobilitzar-les cap a una participació de caràcter més polític.
Plantejar i refermar compromisos de col·laboració amb el Consell
de la Joventut i altres consells de participació sectorials i
territorials. Difondre i mantenir el programa Aprendre amb la
gent gran com un programa educatiu, solidari i social.
Projectes que ajudin a combatre rumors i estereotips, a fer front
a la soledat no volguda i l'aïllament, i a alleugerir les
desigualtats des d'una ajuda mútua complementària als serveis.

Enfortir Aprendre amb la gent gran. És bo per treballar a
l'escola amb la mainada i amb els joves. La relació
intergeneracional fa caure molts estereotips de les generacions
implicades i permet compartir valors socials i morals.

Consolidar i defensar el model del programa d'Aprendre amb la
gent gran" per fomentar les relacions entre generacions.

Treballar per crear i enfortir aliances entre generacions, grans
i joves, en l'àmbit familiar, veïnal, comunitari i polític.
Que el seu funcionament -els temes i les formes de treballar-
s'adeqüi a les noves necessitats i estimuli oportunitats
d'apoderament. Reforçar el paper dels Grups de treball dels
consells sectorials.
Desenvolupar mesures per tal d’integrar la perspectiva de gent
gran a tots els àmbits de l’estructura administrativa.
Que expressi les veus de les dones grans i de les persones grans
LGTBI, migrades o amb diversitat funcional.
Regulació i més control als propietaris de gossos fora dels
espais destinats per a ells (pipi-can).

Estudiar la ubicació d'esbarjo de gossos al districte per
incentivar les actituds cíviques dels propietaris de gossos.
A les següents ubicacions: Rambla de Sants/Sants, Plaça del
Molino/Poble-sec i Plaça del moviment obrer/Zona Franca.
Voreres amb espais per caminar amb seguretat, amb la instal·lació
d'escales i rampes mecàniques per millorar la accessibilitat a
peu als barris, i amb un transport públic que doni resposta a les
necessitats d'accessibilitat, de seguretat i de tracte que
reivindiquem les persones grans pensant en el conjunt de la
ciutadania.
Habilitar diferents espais de la via pública a 20 km/hora.
Adequació espais i senyalística.
Veure quins espais públics per a infants-persones grans son
necessaris al nostre districte (model de l'espai del carrer
Priorat).
Impulsar la dotació d’equipaments per a la gent gran del
districte de Sants.
Canviar la ubicació d'esbarjo de gossos al districte per
incentivar les actituds cíviques dels propietaris de gossos.
Unir les dues parts de la Rambla del Carmel i crear un espai per
joves, àrees de joc per infants, gent gran, que es pugui passejar
des del Mirador d’HORTA fina a la sortida del Túnel de la Rovira
i els cotxes puguin passar per sota. I plantació de molts arbres
i pèrgoles per fer ombra a l’estiu
Afegir màquines on la gent gran pugui fer exercici i àrea de jocs
infantils
Aquest solar entre el carrer gallecs i la dabaixada de gallecs,
fa masses anys que està en mal estat, i sense que cap ciutadà en
pugui fer ús. Les famílies de l’Escola Àngels Garriga fa temps
que demanem que l’escola en pugui fer ús d’aquest espai, ja sigui
per ampliar el pati, fer zona esportiva o una àrra d’esbarjo
infantil i juvenil pels ciutdans del barri.
Fem que el solar de la muntanyeta tingui vida i se senti riure
als infants!
Instal•lació d’ascensor inclinat al C/Gènova, entre Dr Cadevall i
Budapest

Aquest tram de carrer només té escales, amb 145 graons que donen
servei a 9 edificis, 143 habitatges, 88 dels quals sense
ascensor, i a unes 450 persones
Aquest veïnat, cada cop més envellit, ho reclama des de fa molts
anys. Un ascensor inclinat permet l’accés , tant de pujada, com
de baixada a persones amb cadira de rodes, amb cotxets de nens
petits i carros de la compra. És millor que unes escales
mecàniques
Desnivell a salvar 26 m. Caldrà també assegurar el seu
manteniment, de manera que es doni una resposta immediata en cas
de que sorgeixi algun incident en el seu funcionament

Al barri : Guinardó/Horta-Guinardó

Cost aproximat: 850.000 €

Perspectiva de gènere: Les dones fem més desplaçaments a peu,
sovint acompanyant familiars amb mobilitat reduïda, cotxets,
carros de la compra. L’esperança de vida al barri és de 84,1 anys
(80,1 homes i de 87,6 en les dones)

Impacte esperat: Socialització de persones amb dificultats de
mobilitat d’aquest carrer i veïns que accedeixen al Parc i a les
escoles. L’índex d’envelliment 172,3% supera l’indicador de BCN

Agents a implicar en el planejament o desenvolupament del
projecte: El Pacte per un Model de barri, impulsat per l’AVV Joan
Maragall i la Coordinadora d’entitats. Presentat al Consell de
Barri (26.9.2018) i  aprovat al Plenari de districte (4.10.2018)
La Comissió de Seguiment del Consell de Barri vetlla pel seu
compliment
Dinamitzar els parcs infantils amb activitats per als nens i les
nenes del barri del Besòs i la Pau. Sobretot els caps de setmana
i a l’estiu.
Reduir la velocitat dels autobusos de Gran Via (a 30km/h)
Reduir la velocitat dels cotxes que passin per davant de les
escoles (30km/h)
Reduir el soroll al carrer a la nit a la superilla de St. Antoni
Millores al Casal de Joves Esquerra de l’Eixample Quiex
Jardí Vertical a la paret que fa cantonada Viladomat – Consell
de Cent
Fer créixer la superilla de St. Antoni i crear espais peatonals
davant de les escoles
Creació d’una via peatonal/bicicletes que creu-hi tota la
ciutat
Acabats els treballs d’arranjament de la part forestal, queda
pendent la rehabilitació i arranjament de la part urbana i
històrica, incloent també la millora vegetal

Un dels primers Parcs municipals de la ciutat, de principis del s
XX, obra de Forestier i Rubió i Tudurí necessita una
rehabilitació
La zona compresa a la part històrica: jardins en terrassa que
envolten la bassa, canals i estanyols, escales i murets, així com
refer camins molt malmesos per l’erosió. Reposició i millora del
verd: tanques arbustives, arbrat i prevenció de la
processionària. Assegurar–ne el manteniment.
L’espai històric de la Font del Cuento forma part de la memòria
del veïnat. Cal que torni a rajar aigua i una adequació de
l’entorn
Proposem el trasllat dels jocs infantils de la plaça del Nen de
la Rutlla al replà superior, per a que no coincideixi amb la
plataforma per a actes de més concurrència. Instal•lació
d’elements estàtics de gimnàstica, dirigida principalment a la
gent gran

Cost aproximat: 846.400 €

És el barri més poblat del districte

A banda de ser un pulmó verd, els diferents espais del Parc són
utilitzats per veïns i veïnes de totes les edats

Agents a implicar en el plantejament o desenvolupament del
projecte: El Pacte per un Model de barri, impulsat per l’AVV Joan
Maragall i la Coordinadora d’entitats. Presentat al Consell de
Barri (26.9.2018) i aprovat al Plenari de districte (4.10.2018)
La Comissió de Seguiment del Consell de Barri vetlla pel seu
compliment
Ampliació de les zones verds als parcs de l'Eixample Dret
Tal i com es va fer amb la extensió de l'escola primaria i
secundaria de manera generalitzada entre la població, proposo de
democratitzar les eines per generar innovació, tals com eines
tecnològiques (tecnologies digitals), metodològiques  (design
thinking, challenge based learning, etc) i socials (democracia
participativa, economia del ben comú, etc). Caldrien dos eixos
d'actuació, un a nivell educatiu i altre a nivell de
desenvolupament de projectes de barri concebuts i endegats pels
veins i veïnes.
L'associació Agape proposa la creació d'un centre d'acollida
temporània per a persones sense llar i amb problemes de
dependències de diferents tipus (Alcohol, drogues, joc
d'apostes,etc. al Carrer Lancaster 7,8,9.
El centre hauria de poder acollir unes 30 persones i tenir una
cuina i els serveis derivats.
El centre serà dedicat a donar un espai segur a totes aquelles
persones sense llar que estan en el procés de rehabilitació per a
deixar  una addicció o una dependència fins que arribin a una
reinserció tant social com laboral.
Al dia de avui l' Associació Agape ha aconseguit ajudar a mes de
30 persones de diferents nacionalitats, per aquesta raó creiem
que seria molt important tenir un lloc on poder continuar el
treball que estem realitzant.
Segons la nostra experiència, si no existeix un lloc segur per a
donar seguiment constant a les persones durant el procés, no
podem assegurar l'èxit al  100% .
Pensem que aquest centre pot ser una oportunitat per a ala
millora de la salut dels usuaris i usuàries i en general una
millora per a la convivència del barri del Raval.
Dotar el barri de més àrees per a la pràctica esportiva lliure
(cistelles de bàsquet, porteries, altres esports minoritaris),
així com de zones per a la pràctica artística al carrer (ball,
etc.).
Hi ha espais ja existents que es podrien utilitzar en determinats
moments del dia per a aquestes activitats. En altres casos, amb
una petita intervenció d'infraestructura, es podria aconseguir un
ús esportiu i/o artístic de determinats espais tant a la part
nord com a la part sud del Raval.
Necessitem omplir de contingut l'Aula Mediambiental del Centre
Cívic Vázquez Montalban, amb una gestió que dinamitzi i treballi
projectes educatius amb les escoles del Barri i de la ciutat a la
Finca de Can Pujades.
La finca de Can Pujades es una antiga masia de propietat
municipal de  més 13 Hectàrees, esta ubicada al Parc Natural de
Collserola, al Barri de la Muntanya del Districte Sarrià Sant
Gervasi.
L'Associació  Can Pujades juntament amb les  direccions de les
escoles Xiprers i Nabí i les seves respectives Associacions de
Famílies d'Alumnes, estem treballant  projectes educatius
ambientals  per infants  a la finca, que recollint tot el cicle
de l'alimentació.
Aquests projectes necessiten el compromís i el vist plau del
nostre Districte i  també del Consistori, que te la propietat i
els recursos.
Es per això que demanem  compromís polític clar amb el projecte
"CAN PUJADES 2030", des del diàleg i el consens.
PROJECTES  a  la FINCA CAN PUJADES,
-Planta de Compostatge i recollida brossa verda
-Hort Educatiu  Comunitari
-Ramaderia itinerant
-Cuina'm
-Aula de Natura
-Abelles  Silvestres
- Banc  Planter i Llavors
Apostar per la transformació del mercat de la Boqueria, limitant
les parades de productes take away, reduint els envasos de
plàstic i fent-se responsables aquestes parades dels residus que
generen, augmentant l'oferta de producte ecològic i de
proximitat, així com de productes a granel i especialitzats
(làctics i derivats...), exigint la traçabilitat del producte en
l'etiquetatge, entre d'altres mesures.
Dotar les proximitats del mercat amb aparcaments per a
bicicletes, de màquines de retorn d'envasos lleugers amb el
sistema de dipòsit-retorn.
L'objectiu haurà de ser fer tornar el veïnat del barri i de la
resta de la ciutat al mercat.
Aconseguir separar la recollida de residus del comerç de la de la
resta de la població, multant fortament aquells comerços del
barri que no acompleixen amb aquesta separació i aboquen els seus
residus als contenidors al carrer.
Millorar els sistemes de recollida al comerç, reforçar les
campanyes d'informació amb educadors ambientals específics per al
comerç -amb coneixement dels diferents idiomes que es parlen al
barri- i establir sancions contundents als que incompleixin el
sistema de recollida establert.
Reubicar de contenidors als carrers que colapsen la circulació.
Estudiar la possibilitat d'un sistema diferent de recollida com
per exemple el que s'ha implantat al barri del Bon Pastor,
d'illes emergents de contenidors.
Posar als propis contenidors una nova senyalització amb icones
més clares i grans, així com frases en diferents idiomes.
Alguns carrers en els quals caldria retornar les motos a
l'aparcament de la calçada: carrer Pintor Fortuny, plaça M.
Aurèlia Capmany, plaça Canonge Colom, carrer Ramalleres.
En altres casos, cal habilitar més aparcaments específics per
evitar que col·lapsin les voreres.
Fer grans aparcaments a indrets propers a grans equipaments i que
no interfereixin en el pas dels vianants.
Cal repensar el sistema educatiu i adaptar-lo a la realitat
diversa actual de la ciutat i del país. Es proposa:

* Incorporar personal de diversos contextos culturals en les
direccions i claustres dels centres educatius, a través de la
implementació de plans específics que tinguin l’objectiu
d’incorporar ladiversitat no només a l’aula sinó també als llocs
de direcció i entre el professorat.
* Dotar d’eines als alumnes per conviure en una societat amb alta
diversitat. Això passa per (I) tractar de manera oberta i
transversal (tant en assignatures troncals com en el lleure) la
diversitat i l’afer cultural-religiós, i (II) per posar en valor
les actuacions interculturals que ja es duen a terme des de les
escoles (fugint de l’exotització i el folklore).
* Revisar les assignatures en perspectiva intercultural i
podereducar en termes d’una ciutadania global. Definir què
s’entén aquí per perspectiva intercultural (evidenciar el seu
caràcter eurocèntric i excloent). Definir ciutadania global
(evitar caure en la banalització que suposa el règim de fronteres
per persones migrants).
Considerant que les polítiques interculturals han d’incorporar
polítiques d’antiracisme per ser efectives, es proposa:

* Continuar i ampliar el programa ‘Escoles per la Diversitat i la
Igualtat’ tenint en compte l’antiracisme.
* Realitzar un protocol per abordar racismes i violències en
l’entorn escolar.
* Monitoratge del professorat.
* Visibilitzar referents d’origen divers.
Amb l’objectiu queles escoles no es converteixin en una
institució que perpetuï la desigualtat, sinó que entengui la
diversitat com a font d’enriquiment i quelcom inherent a la
societat, cal abordar la diversitat a les aules en un sentit més
pràctic (més enllà del teòric isimbòlic). Més concretament, es
proposa:

* Fomentar/requerir formació en interculturalitat als claustres,
i a tots els i les professionals dels serveis públics en general.
* Ampliar i obrir els espais per parlar de
religió/interculturalitat dins l’horari escolar. Incorporant els
menús adaptats a les necessitats de tot l’alumnat. Introduir
l’aprenentatge de llengües maternes.
Per fomentar el plurilingüisme es proposa:

* Que l’Ajuntament doni suport i visibilitzar a les escoles i
grups no formals que ensenyen llengües d’origen.
* Incorporar el plurilingüisme l’educació pública i en horari
escolar.
Els centres educatius s’han d’entendre no només com un espai
educatiu per als alumnes, sinótambé en un espai de socialització
de les famílies, un espai de trobada dels veïns del barri.

A tall d’exemple, les escoles podrien oferir fer classes de
català per a famílies que ho sol·licitin, així com classes de la
llengua materna de l’alumnat, en horari extraescolar.
Tenint present que l’educació va més enllà dels centres educatius
(i inclou també a les famílies i les activitats extra-escolars),
es proposa:

* Des de les AFA’s es treballi i fomenti la implicació de les
famílies a educar en perspectiva intercultural a casa.
* Fomentar i subvencionar (ampliant beques) les extra-escolars
com a recurs per reduir la segregació econòmica.
* Que l’activitat cultural (tant de l’escola com de la ciutat en
general) es “desfolkloritzi” reflecteixi la realitat social i
cultural diversa de la societat.
Descongestionar algunes escoles, assegurant una distribució
equitativa d’alumnes d’origen divers entre tots els centres
educatius de la ciutat.
El reconeixement de la diversitat passa pel reconeixement dels
diferents tipus de participació. Així doncs, es demana i proposa
reconèixer altres espais de participació, més habituals i usats
per la població migradade la ciutat.
Cal entendre els equipaments municipals (incloent escoles) com a
espais de trobada dels veïns i veïnes del barri. Per això, però,
és necessari que els horaris d’obertura s’ampliïn i puguin, per
tant, atendre a la diversitat d’horaris i necessitats/interessos
del veïnat divers.
En la línia del projecte ‘On són les dones’, impulsar un projecte
amb l’objectiu de visibilitzar la diversitat i interculturalitat
a través dels mitjans de comunicació públics, adoptant mesures
com:

* Incloure persones d’origen divers com a experts en un camp en
tertúlies, debats i entrevistes.
* Exigir que un percentatge (en proporció amb la realitat de la
ciutat de Barcelona) dels presentadors siguin racialitzats.
Reforçar la coordinació del treball institucional entre
l’Ajuntament ila Generalitat per poder cobrir les necessitats de
la ciutadania més enllà de l’àmbit educatiu; caldria més treball
conjunt en el tema de refugis, per exemple.
Eliminar etiquetes que enforteixen i fomenten l’estigmatització
de lapoblació migrant. En aquesta línia, i a tall d’exemple,
caldria eliminar el concepte de centres educatius d’alta
complexitat.
Identificar quins col·lectius tenen dificultats d’accés als
espais culturals i als recursos públics. Identificant també
quines pràctiques culturals no s’estan visibilitzant.
Intentar operar des de la pedagogia a través d’organitzacions
públiques i generals . I que totes aquestes organitzacions facin
campanyes de comunicació en les quals la diversitat cultural
sigui un eix transversal. Això podria ajudar també a fer
pedagogia i formació entre el personal tècnic.
Obrir i cedir els espais d'equipaments públics així com l'espai
públic de manera que siguin accessiblesa tothom, afavorint la
participació de col·lectius de diversos contextos i orígens
culturals.
Fer consultes a entitats interculturals de la ciutat per tal de
fer un diagnosi i detectar necessitats referents a l'àmbit de la
cultura. Involucrar-les en la presa de decisions i fer una i
després fer una avaluació de l’aplicació de les consultes.
Identificar les barreres d’accés cultural de la pròpia societat i
l'administració pública. Això s’hauria de fer a través d’estudis
concrets utilitzant els espais oberts de recepció.
A Barcelona hi ha una diversitat rellevant de cultures, que viuen
en convivència. Cada cultura té uns rituals funeraris propis. En
aquest sentit, s’hauria d’informar des de l’Ajuntament de quins
són els recursos públics que existeixen a la ciutat sobre la
gestió dels recursos funeraris des d’una perspectiva
intercultural.
Crear un espai de coneixement i reflexió entre totes les entitats
de la ciutat, amb unes persones dinamitzadores que recollissin
aquesta informació per fundar un banc de dades, públic,
consultable i impulsat pel teixit associatiu, amb finançament de
l’Ajuntament. Aquest recurs hauria de ser consultable per la
ciutadania i, per exemple, seria un servei per als centres
educatius.
Vincular les entitats dels barris entre elles per compartir
experiències i coneixements culturals.
Identificar conflictes presents i passats en el nomenclàtor de la
ciutat i reconèixer les entitats que han lluitat i treballat per
incorporar la perspectiva intercultural.
Ampliar el concepte de memòria històrica i incloure aspectes com
l’educació, l’economia justa i l a democràcia plena i
igualitària.
La interculturalitat és un objectiu a treballar i aconseguir en
tots els àmbits de la vida quotidiana i recollits en el PAM. És a
dir,ha de ser un eix vertebrador de totes les actuacions que es
vulguin implementar.
Per tal de facilitar i, alhora que visibilitzar, la participació
de les persones migrades en processos i esdeveniments de
participació pública, es proposa un canvi de model de
participació; d’una participació consultiva a una participació
més assembleària. En aquesta línia, caldria:

* Reconèixer els espais de participació no formal com a
participació, ja que actualment el concepte ‘participació’
contempla un espai molt limitat.
* Generar i enfortir vincles entre serveis municipals i el teixit
associatiu ja existent.
* Enxarxar associacions, entitats i grups organitzats, facilitant
així la interacció de i entre aquestes.
* Potenciar la participació a nivell de barri, en tant que més
accessible i proper (física i emocionalment).
* Comunicació inclusiva. Per una banda, es demana que es
reflecteixi la pluralitat cultural de la ciutat en una pluralitat
lingüística de la informació. Per altra, personalitzar la
informació, de tal manera que els col·lectius de persones
migrades se sentin directament interpel·lats a participar.
* Garantir als residents de la ciutat el dret a la participació
formal.
Caldria repensar alguns mecanismes de l’Administració Pública,
tenint en compte queles persones migrades són subjectes polítics
i, com a tals, se’ls ha de facilitar l’accés a l’Administració,
promovent la igualtat i interculturalitat dins la institució.
Establir una formació obligatòria en interculturalitat realitzada
per personesmigrades i dirigides a tots el personaltècnicsi
personal de serveis públics. D’aquesta manera, es garanteix una
perspectiva intercultural en les institucions i serveis públics.

En aquesta línia, es proposa, a més, posar especial èmfasi en
l’educació, assegurant que aquesta tingui una perspectiva
intercultural, de gènere i interseccional.
Incloure com a objectiu dels Plans de Desenvolupament Comunitari
el promoure la interculturalitat, així com ampliar i diversificar
la participació.
L’alumnat amb NEE i nouvinguts no estan equitativament
distribuïts entre totes les escoles de la ciutat, sinó que
tendeixen a concentrar-se en aquelles localitzades en barris amb
famílies amb menys recursos. Per tal de revertir aquesta situació
es proposa:

* Augmentar les places reservades per alumnat vulnerable (tant a
centres públics com concertats), excepte en els centres de màxima
complexitat.
* Augmentar recursos i la qualitat dels centres educatius
localitzats en barris on habiten famílies amb menys recursos
econòmics, i/o distribuir de manera equitativa (i no igualitària)
els recursos de l’Administració entre les escoles municipals.
* Reforçar els mecanismes de detecció d’alumnat amb NEE abans de
l’assignació d’escola.
Potenciar les aules d’acollida, sobretot en l’etapa de
secundària, ja que el nivell d’idioma (català i castellà) que han
d’adquirir l’alumnat nouvingut és força alt.
Garantir una continuïtat del treball realitzat durant el curs en
les aules d’acollida durant el període de vacances d’estiu. Així,
caldria ampliar el nombre de places que l’Escola Oficial
d’Idiomes ofereix a persones nouvingudes per aprendre el català i
castellà durant l’estiu.
Davant la situació en què molt alumnat segregat (sobretot noies)
acaben per abandonar els seus estudis secundaris (batxillerat)
per falta de motivació, es proposa establir una estreta relació
entre centres que ofereixen FP i Centres d’ESO. D’aquesta manera,
l’alumnat de secundària tindrà més informació sobre les seves
opcions després de l’educació obligatòria, i no es veurà
“obligat” a continuar estudiant fent un batxillerat.
Amb el fi de convertir els espais dels centres escolars en espais
socials/comunitaris, es proposa:

* Reconvertir els patis escolars en espais de trobada del barri.
* Assegurar almenys 1 pati obert per barri, i potenciar el seu ús
comunitari i veïnal.
* Enxarxar els recursos i espais entre escoles i
entitats/equipaments municipals: (I) mantenir que les escoles
puguin cedir els seus espais a entitats; (II) fomentar que els
equipaments municipals cedeixin els seus espais per a activitats
curriculars en horari escolar.
Especialment en centres d’educació especial, caldria fomentar que
l’alumnat experimenti el seu procés d’aprenentatge en espais
socialment reconeguts. Per això, caldria promocionar la creació
de projectes entre els CEE amb entitats expertes en un àmbit
concret (teatre, circ, art, ciències, esports, etc.), per tal que
l’alumnat es mogui per la ciutat per fer les seves activitats
curriculars.