darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Reformulació del Parc del Poblenou per dignificar l’antiga zona
d’aigua i convertir-la en verd accessible per als usuaris del
parc.

Tenim un excés de superfícies dures i impermeables a les ciutats.
I amb l’augment previst de temperatures pels estius, podem
contribuir al benestar de la població augmentant les zones amb
vegetació que suavitzen el microclima dels barris. Amb aquesta
proposta plantegem l’oportunitat de transformar un espai dur i
degradat del Parc del Poblenou per un espai més agradable, de
superfície permeable, amb més vegetació autòctona i noves zones
de joc que permetin fer activitat física i reconnectar amb la
natura. La zona de pistes de bàsquet i taules del Parc del
Poblenou propera al Carrer Carmen Amaya i al costat de l’antic
estany ara abandonat és un espai molt utilitzat per les famílies
que surten de l’escola així com per joves del barri que van a
jugar a bàsquet, ping-pong, etc. Entre la zona de taules i el
camp de l’Stadium FC hi ha la cubeta de l’estany artificial
actualment buit i abandonat on habitualment juguen els nens amb
possibilitat de fer-se mal. A més, és una zona on proliferen
mosquits per l’acumulació d’aigües pluvials. Proposem transformar
aquest espai retirant la cubeta i instal·lant noves zones d’ombra
(arbres i pèrgoles vegetades), zones de joc naturalitzades i
zones de joc més físic eliminant el desnivell actual entre
l’antiga cubeta i la zona de les taules. Plantegem zones de joc
inspirades en models de països nòrdics, Alemania o Dinamarca que
permeten un joc més exploratori. També plantegem una estructura
tematitzada (vaixell, fruita gegant, etc) que permeti grimpar,
jugar i inventar històries a la vegada que els infants i joves
cremem energia. Com a possibles espècies d’arbre a considerar per
la nova plantació haurien de ser adaptades a la localització i
sense problemes d’al·lèrgies com els til·lers, àlbers, pollancres
i lledoners. Tot i ser una zona de reraduna, queda protegida
(enclotada) i si hi ha disponibilitat d’aigua del freàtic,
s’adaptaran bé a l’indret i oferiran ombra ràpidament (creixement
moderadament ràpid). Aquesta proposta presenta a més sinergies
amb el projecte “Refugis Climàtics” que s’està implementant a
l’escola Vila Olímpica.

- Barri: Sant Marti - Poblenou

- Cost aproximat orientatiu: 500.000€

- Com incorpora la perspectiva de gènere el projecte?
Aquesta nova zona de joc i d’estada afavorirà el joc sense
estereotips, atractiu a totes les persones sense consideració de
gènere. Es planteja una estructura atractiva per tothom. Aquest
parc estarà adequadament il·luminat, i evitarà els culs de sac en
el seu disseny.

- Quin és l'impacte esperat del projecte? Millora i ordenació
d’una zona degradada utilitzada a diari per centenars de nens i
famílies

- Quins agents caldrà implicar en el plantejament i execució del
projecte?

Escola Vila Olímpica, Districte de Sant Martí, Parcs i Jardins
'- Descripció breu: Disposar d'un local propi on poder
desenvolupar els assajos dels Falcons de Barcelona amb les
condicions tècniques adequades.

- Descripció ampliada: Falcons de Barcelona és l’única colla de
falcons de la ciutat de Barcelona i formem part del Seguici
Popular de la ciutat. Actualment estem assajant a l'escola Pere
Vila essent l'únic espai que hem trobat que disposa de les
condicions mínimes necessàries per dur a terme la nostra
activitat, però aquí ens trobem condicionats per un contracte
renovable cada any i que depèn de l’obertura i disponibilitat de
l’escola, limitant sovint els assajos de la colla i el seu
creixement. D’altra banda Falcons de Barcelona disposa de músics
propis, indispensables per la realització de les nostres
actuacions, que per les seves necessitats, assagen a un espai
diferent, dins la Casa dels Entremesos.

Per aquests motius necessitem d’un local propi on gestionar els
nostres assajos sense restriccions d’espai i temps, que disposi
de:

·Espai d’assaig de figures amb una alçada aproximada de 10 metres
i amplitud suficient per encabir unes 100 persones.

·Espai condicionat per assaig de músics (amb aïllament acústic)
independent de l’espai anterior.

·Espais de menor mida independents per assaigs de grups més
reduïts (canalla, pilars…)

·Serveis auxiliars (lavabo, vestidors, rentamans…)

- Barri: Ciutat Vella

- Cost aproximat orientatiu: 1.250.000€

- Com incorpora la perspectiva de gènere el projecte? La pròpia
activitat de falcons és una activitat inclusiva on hi participen
en igualtat de condicions tots els gèneres. Falcons de Barcelona
som una colla en creixement, tenim 17 anys d’història, i en
continua formació. Actualment, estem redactant un protocol
d’igualtat de gènere per implantar-lo en tots els àmbits de la
colla, ja que no tolerem cap conducta masclista ni LGTBI-fòbica.

- Quin és l'impacte esperat del projecte? Millorar les
prestacions de la colla ja que podrem gaudir d’assajos més
regulars i més freqüents. Això ens permetrà elevar el nivell
d’espectacle i fer-nos més visibles com a representació de la
cultura popular dins el barri de Ciutat Vella, la ciutat de
Barcelona i de tota Catalunya. El fet d’assajar en el mateix lloc
les figures i els músics ens permetrà una millor sincronització
de cara a les actuacions.

- Quins agents caldrà implicar en el plantejament i execució del
projecte? Falcons de Barcelona, Casa dels Entremesos, Federació
d’Entitats de Cultura Popular i Tradicional de Barcelona Vella i
La Casa dels Entremesos.
Descripció breu: La instal·lació d'escales mecàniques des de la
Plaça Font de la Mulassa al carrer Doctor Bové. -

Descripció ampliada: Instal·lar escales mecàniques en aquesta
zona. Projecte que es troba al Peri des de fa més de 10 anys.

Barri: El Carmel. -

Cost aproximat orientatiu: 2.000.000€

Com incorpora la perspectiva de gènere el projecte? Moltes veïnes
es veurien beneficiades d'aquesta millora.

Quin és l'impacte esperat del projecte? Aquesta millora en la
mobilitat dels veïns i veïnes milloraria l'accesibilitat a
l'I.E.S Ferran Tallada i connectaria els barris de la Font d'En
Fargues amb el Carmel.

Quins agents caldrà implicar en el plantejament i execució del
projecte?

Veïnes i veïns del barri del Carmel i de la Font d'en Fargues i
l'I.E.S Ferran Tallada.
'- Descripció breu: Creació d'un Eix Cívic en l'entorn de
l'Institut XXV Olimpiada, Escola La Muntayeta i Centre Cívic Font
de la Guatlla. (Carrer dels Montfar) per garantir entorns
educatius segurs, saludables i plens de vida.

- Descripció ampliada: La proposta és realitzar les primeras
actuacions embrionaries de la creaciò d'una nova rambla de
vianants o Eix Cívic com lloc de trobada i convivència dels
ciutadans. Es proposa eliminar les places d'aparcament dels
vehicles privats en el carrer dels Montfar para ampliar  l'espai
públic i per tant facilitar el trànsit peatonal segur entre
l'Institut, l'Escola La Muntanyeta i el Centre Cívic Font de la
Guatlla. En un futur pròxim o si hi ha prou pressupost aquest
any, es proposa la creació de plataforma única sense voreres per
tal que la velocitat de pas del vehicle privat sigui de 10 Km/h.

- Barri: Font de la Guatlla

- Cost aproximat orientatiu: 95.000 €

- Com incorpora la perspectiva de gènere el projecte? Prioritza
les vides i necessitats quotidianes de les persones, començant
pels nens i nenes fins als avies i avis. Increment de la
seguritat tant vial com personal ampliant l'espai visual de
l'entorn.

- Quin és l'impacte esperat del projecte? Reduir la contaminació
atmosfèrica i el soroll ambiental. Incrementar la seguritat vial
dels infants per ser un camí escolar segur. Creació d'un lloc de
trobada ampli i segur per a tots els ciudatans.

- Quins agents caldrà implicar en el plantejament i execució del
projecte? Area Verda / Urbanisme / Escoles
'- Descripción breve: Poner bancos de madera para sentarse en la
calle

- Descripción ampliada: En la calle Pardo...entre Escocia y Riera
d'Horta, se pusieron hace años algunos bancos para sentarse
bloques de hormigón rectangulares. Para la gente mayor es
dificultoso sentarse alli, porque no hay reposabrazos a los que
agarrarse ni espaldera para apoyarse. Es muy incómodo y
especialmente para la gente mayor, en un barrio altamente poblado
y con muchisimagente mayor, es dicícil sentarse y levantarse de
ese tipo de bancos. En las calles colindates no hay bancos en las
calle cercanos,.

Solicito la sustitución de esos bancos por los clásicos que hay
en toda barcelona de 3 plazas , con armazón metálico, cuerpo de
barras de madera, y espaldera y reposabrazos.

- Barrio: Vilapicina i la Torre Llobeta

- Coste aproximado orientativo:?

- ¿Cómo el proyecto incorpora la perspectiva de género? Sí,
incluye a todo el mundo pero especialmente a gente mayor y
mujeres que necesitan reposar o descansar un poco. O por ejemplo
amamantar.

- ¿Cuál es el impacto esperado del proyecto? Mejorar la vida del
barrio, hacerlo más agradable para el paseo y mejorar la
convivencia al generar un pequeño espacio de socialización.
Además fomenta el caminar al saber que si lo necesitas, puedes
pararte un poco a descansar.

- ¿Qué agente serán necesarios implicar en el planteamiento y
ejecución del proyecto?
'- Descripción breve: Falta luz en la calle Riera d'Horta

- Descripción ampliada:
Desde meridiana hacia arriba, esa calle está muy oscura, mal
iluminada

- Barrio: VilaPicina LA torre Llobeta

- Coste aproximado orientativo:no puedo saberlo

- ¿Cómo el proyecto incorpora la perspectiva de género? POr
supuesto, da miedo ir de noche

- ¿Cuál es el impacto esperado del proyecto? Más seguridad para
las personas que caminen por allí

- ¿Qué agente serán necesarios implicar en el planteamiento y
ejecución del proyecto?
'- Descripció breu:

La manca d'espais dels clubs del barri per a la pràctica
esportiva, és una realitat al districte de Sant Martí. Creiem que
l'habilitació de la Pista Poliesportiva Pujades amb les
condicions mínimes, pot respondre a aquesta necessitat que tenim
diferents clubs del barri. Creiem que és bàsic poder-la cobrir i
fer les reformes necessàries per a una pràctica de qualitat.
També creiem que un projecte per a la gestió colectiva i social
d'aquest espai, generaria grans efectes positius i de cohesió
social a la zona.

- Descripció ampliada:

Durant anys la Pista Poliesportiva de Pujades ha estat utilitzada
per diferents entitats i projectes. Tanmateix, mai no ha tingut
un gran impacte esportiu i social al barri perquè l'espai no
disposa de les condicions mínimes per a una pràctica de qualitat,
inclús ha estat objecte de diferents actes vandàlics degut a
l'alt grau d'abandonament en el que ha estat . Creiem que seria
bàsic ampliar l'espai de la pista poliespotiva perquè hi càpiguen
dos pistes en horitzontal, també caldria acondicionar serveis i
vestuaris i cobrir la pista, ja que un dels motius de la seva
baixa utilització és la pluja i l'estat en que queda la pista.
També caldria altres reformes bàsiques de dignificació de
l'espai.

Tot això permetria aumentar la pràctica esportiva en aquest
espai, així com esdevenir seu de diferents competicions.
Considerem bàsic que associat a  la reforma es promogui un
projecte esportiu i social al voltant d'aquesta  Pista
Poliesportiva liderat pels diferents clubs i entitats del barri,
ja que tindria un gran impacte en el territori.

- Barri:
El Besòs i El Maresme

- Cost aproximat orientatiu:

800.000€

- Com incorpora la perspectiva de gènere el projecte?
Els clubs que promovem aquesta iniciativa incorporem la
perspectiva de gènere en tots els nostres projectes i accions, no
només promovent la pràctica femenina de l'esport, sinó també
lluitant contra la desigualtat de gènere en l'esport i en altres
àmbits. Aquesta iniciativa també està promoguda per dones i es
pretén que l'habilitació d'aquest espai permeti promoure l'esport
femení al Barri del Besòs i el Maresme, on ja estem desenvolupant
acccions en aquestaa línea

- Quin és l'impacte esperat del projecte?
Creiem que l'impacte en la zona seria molt alt, ja que no es
disposa de cap espai com el proposat. A més de donar resposta a
la manca d'espais de diferents clubs, també creixeria la pràctica
esportiva al barri i es promouria l'impacte social.

- Quins agents caldrà implicar en el plantejament i execució del
projecte?

Club Rosario Central Catalunya

Altres Clubs del Districte de Sant Martí

Altres entitats del barri
'- Descripción breve:Siembra alcorques (escocells)

- Descripción ampliada:
En la calle Pardo, entre Riera d'Horta i Escòcia, los a´rboles
están desalodos, perdiendo tierra y llenos de suciedad.

- Barrio:Vilapicina i la Torre LLobeta

- Coste aproximado orientativo:?

- ¿Cómo el proyecto incorpora la perspectiva de género? Incluye a
toda la ciudadadnia

- ¿Cuál es el impacto esperado del proyecto? Mejora del medio
ambiente

- ¿Qué agente serán necesarios implicar en el planteamiento y
ejecución del proyecto?
'- Descripció breu:

Crear un únic tancat unint les dues àrees de joc infantil de la
part superior de la plaça Doctor Letamendi, incloent dins l’espai
de joc les zones verdes que actualment l’envolten. I així desviar
la circulació de bicicletes i patinets pel lateral de la plaça,
per on actualment ja passa un carril bici.

- Descripció ampliada:

L’eixample necesita pulmons. Zones verdes, parcs i jardins,
espais públics que ofereixin un bri d’alè als seus veïns i
veïnes. Actualment a la Plaça Doctor Letamendi hi trobem 3 àrees
de joc infantil independents i un àrea d’esbarjo de gossos.

Les àrees de joc infantil estan envoltades per zona verda que
malauradament fan servir gossos d'alguns veïns i veïnes dels
barri (en comptes de fer ús de la zona d’esbarjo per a gossos).
L’olor a femta i orins és habitual a les àrees de joc infantil.

Pel mig de la Plaça, entres les àrees de joc infantil, hi
circulen nombrosos ciclistes i patinets a gran velocitat, que
posen en perill els vianants i infants que passen d’una àrea
infantil a l’altra.

Voldríem ajuntar en un únic tancat les dues àrees de joc infantil
de la part superior de la plaça, incloent les zones verdes que
els envolten per tal de:

* Proveir als infants de l’Antiga Esquera de l’Eixample un espai
de joc ample, higiènic i segur.
* Assegurar que les bicicletes i patinets fan ús del carril bici
que transcorre pel lateral de la plaça, per tal de no representar
un perill pels vianants.
* Posar a l’abast dels infants (i no dels gossos) les zones
verdes de la plaça.

- Barri: L'antiga esquerra de l'Aixample.

- Cost aproximat orientatiu: 500.000€

- Com incorpora la perspectiva de gènere el projecte?

Vetllant per un urbanisme amb perspectiva de gènere, que posa al
centre la vida quotidiana i impulsa un model urbà i un disseny de
l'espai públic inclusiu.

- Quin és l'impacte esperat del projecte?

* Proveir als infants de l’Antiga Esquera de l’Eixample un espai
de joc ample, higiènic i segur.
* Assegurar que les bicicletes i patinets fan ús del carril bici
que transcorre pel lateral de la plaça, per tal de no representar
un perill pels vianants.
* Posar a l’abast dels infants (i no dels gossos) les zones
verdes de la plaça.
* Ampliar la zona verda disponible al barri, contribuïnt a la
disminució de la contaminació.
* Incrementar la seguretat viària.

- Línia del PAM relacionada amb el projecte: 2.3 Verd Urbà i
Biodiversitat i 4. Dret a la ciutat.

- Quins agents caldrà implicar en el plantejament i execució del
projecte? Ecologia, Urbanisme, Infraestructures i Mobilitat.
El Programa d’Actuació Municipal 2020-2023 que us presentem en
aquest document concreta el compromís de l’Equip de Govern
Municipal amb la ciutadania per als proper anys partint de la
base de l’Acord de Govern que va servir per a constituir-lo.
Aquest projecte de PAM recull els principals reptes (objectius) i
mesures concretes (actuacions) que hem acordat que la ciutat
necessita implementar per avançar en la lluita contra
l’emergència climàtica, per seguir reduint les desigualtats, per
fer de la nostra ciutat un entorn més amable on viure i conviure,
més saludable, més segur i resilient, de progrés econòmic i
centrat en les persones. Una ciutat, amb una administració més
propera i fàcil, que aposta per l’educació la cultura i la
ciència i que mira més enllà dels seus límits administratius per
reconèixer-se com una  de les aglomeracions urbanes més
importants del sud d’Europa.
Aquest projecte de PAM incorpora dos elements innovadors de
caràcter transversal que impregnaran les polítiques en aquest
mandat: enfortir la visió feminista en tota l’acció municipal i
garantir la vinculació amb les fites i els objectius de
desenvolupament sostenible de l’Agenda 2030 de les Nacions
Unides. A partir d’aquest projecte de PAM, treballat fins ara a
escala de govern i amb el suport dels equips tècnics municipals,
s’inicia un procés participatiu obert a tota la ciutadania que,
de ben segur l’enriquirà, perquè Barcelona és un projecte
col·lectiu, on tothom ha de poder expressar les seves idees i
prioritats.
Les actuacions i els projectes emblemàtics, siguin de petit o de
gran format que  trobareu en aquesta proposta de PAM configuren
un veritable full de ruta, arriscat i valent, per al període
2020-2023 i més enllà, vertebren un model de ciutat on la
ciutadania i les seves activitats, esdevenen el centre i la raó
de ser de les polítiques municipals que lideren i garanteixen la
Barcelona de progrés que fa front a les desigualtats i a
l’emergència climàtica.
Aquests quatre propers anys han de servir per ubicar la
perspectiva de drets socials en totes les actuacions i projectes
de l'àrea, defugint respostes assistencialistes, promovent la
transformació, posant la persona al centre i atorgant
protagonisme a la comunitat.
La idea d'acció social que ha de vertebrar aquestes propostes va
molt més enllà de la cobertura de necessitats bàsiques. Està
relacionada amb les possibilitats de desenvolupar un projecte
vital i amb la participació en la vida cívica, comunitària,
cultural i política.
Cal superar, per tant, la visió centrada en la persona entesa com
a vulnerable o com a usuària dels serveis. Parlarem, doncs, de
vulnerabilitat associada a determinades circumstàncies o moments
del cicle vital afavorint una visió diferent i humanitzant tot
allò que té relació amb les cures, posant l'èmfasi en la
generació d'autonomia. Cal avançar, doncs, en la construcció
d'una comunitat que cuida i ens cuida, una comunitat que no és
usuària sinó protagonista. La promoció de l'empoderament personal
i col·lectiu és un eix metodològic clau.
Cal exercir un rol de lideratge quant a la reivindicació de drets
en col·laboració amb altres agents destacant l'efecte de les
diverses actuacions i també aportant dades de les conseqüències
de la inacció en determinats àmbits. La innovació social ha de
permetre avançar cap a altres propostes d'intervenció.
A. Oferir respostes adaptades a noves necessitats emergents en
l'àmbit del sensellarisme, sobretot en relació amb les dones i
els joves, de manera que cap persona dormi al carrer.
B. Garantir l'allotjament d'emergència i l'accés a l'habitatge a
col·lectius especialment vulnerables en situació d'exclusió
residencial severa, en coordinació amb els serveis d'habitatge i
d'immigració.
C. Avançar cap a la garantia de rendes, com a factor determinant
en la transformació del model de serveis socials, ja que
afavoreix l'autonomia, permet la compactació d'ajuts i la
desburocratització.
D. Promoure l'accés a la cultura i les cultures, desenvolupant
iniciatives que lluitin contra la desigualtat en l'accés a la
cultura, entenent que aquesta té un rol fonamental en la promoció
i inclusió social de les persones.
A Barcelona hi ha 350.000 persones més grans de 65 anys, un 21,4%
de la població, i les projeccions demogràfiques apunten que l'any
2030 una de cada tres persones que visquin a la ciutat tindran
més de 60 anys. I aquest envelliment de la ciutat és
majoritàriament femení: mentre que les dones són el 56% de la
població d'entre 65 i 69 anys, aquest percentatge va en augment
fins a ubicar-se al 73% en la franja dels 90 als 94 anys.
l'allargament de la vida sovint va relacionat amb un
deteriorament de les condicions de salut que fan augmentar les
necessitats específiques de cura.
De fet, el 50% de les persones més grans de 75 anys tenen algun
grau de dependència reconegut. No obstant això, també cal
subratllar que a la ciutat hi viurà cada cop més gent de més de
65 anys amb bona salut i amb disposició de temps i sabers per
compartir.
És evident que els barris de Barcelona estan envellint i ho
seguiran fent cada cop més. Per això és important que la ciutat
pugui garantir que el procés d'envelliment es faci en una ciutat
que cuida i acompanya tant a les persones que envelleixen com a
les persones que les cuiden, en uns barris pensats per a la vida
en comunitat i accessibles a qualsevol edat, facilitant
habitatges dignes i adaptats al cicle de vida. Barcelona té el
compromís de ser una ciutat amiga de les persones grans,
promovent l'envelliment actiu i el benestar físic i emocional,
proporcionant seguretat, i facilitant la participació real i
efectiva com a ciutadans i ciutadanes de ple dret.
Garantir un envelliment digne és un dels grans reptes dels
propers anys a la ciutat de Barcelona. I fer-ho vol dir repensar
la ciutat des de la perspectiva de l'envelliment de la seva
població, tot promovent barris cuidadors.  Cal reconèixer els
sabers fruit de l'experiència vital i professional de les
persones grans per poder compartir-los en relacions
intergeneracionals.
A. Impulsar un sistema d'atenció social i sanitària més integral
que posi al centre  les persones i qui les cuida, i tingui en
compte el seu entorn proper, els barris.
B. Dissenyar noves línies d'habitatge que defineixin nous models
habitacionals i permetin respectar els seus estils de vida.
C. Afavorir un espai públic que faciliti l'accessibilitat i l'ús
per part de les persones grans amb elements que n'afavoreixin el
benestar físic i emocional i generin comunitat.
D. Articular les eines i els instruments que permetin viure la
vida en plenitud, promovent un envelliment actiu, amb una atenció
especial a la millora de l'accessibilitat i el foment de
l'autonomia.
E. Combatre els estereotips per raó d'edat que suposen una
discriminació en les persones grans en diferents contextos
(salut, feina, mitjans de comunicació, etc.).
Barcelona vol ser la capital de l'accessibilitat. El compromís de
la ciutat amb l'Agenda 2030 de les Nacions Unides és un clar
compromís per a la reducció de les desigualtats i la construcció
d'una ciutat cada vegada més inclusiva.
L'Agenda 2030 i la Convenció de les Nacions Unides per als Drets
de les Persones amb Discapacitat han de garantir el ple dret a la
ciutat, l'autonomia personal de les persones amb discapacitat i
la seva vida independent.
Una ciutat pensada per a les persones amb diversitat funcional és
també una ciutat pensada per al conjunt de la ciutadania en tota
la seva diversitat, una ciutadania que gaudirà de les mesures
d'accessibilitat per a tothom i dels serveis universalment
accessibles.  I tot això és farà per mitjà del Pla
d'accessibilitat universal de Barcelona i la seva aplicació a
tota la ciutat. La millora de l'accessibilitat física en els
barris és també garantir el dret a la ciutat, un dret que s'haurà
de concretar en el programa d'inversions municipals i amb la
participació dels diferents districtes. Millorar l'accessibilitat
física de proximitat ha de permetre facilitar també l'accés a un
habitatge accessible, de manera que s'aconsegueixi
l'accessibilitat de les edificacions però també més oportunitats
d'habitatge accessible.
Cal proporcionar accés a sistemes de mobilitat segurs,
assequibles, accessibles i sostenibles per a totes les persones,
amb una atenció especial a les necessitats de les persones en
situació vulnerable, dones, nenes, nens, persones amb
discapacitat i persones grans.
A. Treballar les solucions d'accessibilitat i la planificació de
la seva implantació amb les persones amb discapacitat i amb les
diferents àrees municipals implicades.
B. Millorar l'accessibilitat física de la proximitat,
l'accessibilitat en la vida diària, en el comerç de proximitat,
en els espais verds i en els carrers dels nostres barris.
C. Proporcionar accés a sistemes de transport segurs,
assequibles, accessibles i sostenibles per a totes les persones.
D. Millorar l'accessibilitat comunicativa, cognitiva, dels
continguts i dels productes en els diferents serveis que ofereix
la ciutat.
E. Situar la ciutat de Barcelona novament com una ciutat referent
en accessibilitat universal per presentar la seva candidatura a
Ciutat Europea més Accessible.
Les persones que viuen a la ciutat de Barcelona gaudeixen en
general d'un bon estat de salut, tot i que hi continuen havent
desigualtats en funció dels condicionants socioeconòmics. Tot i
així, en els darrers anys les diferències en les condicions de
salut s'han escurçat, i, per exemple, s'ha reduït la diferència
en l'esperança de vida entre barris i han millorat els indicadors
en matèria d'embarassos juvenils.
No obstant això, encara queda camí per fer de Barcelona una
ciutat saludable i vivible.  Les persones que avui viuen a la
ciutat estan sotmeses a diferents elements que impacten en la
seva salut. Així, ja hi ha prou evidències de l'impacte del canvi
climàtic en la salut de les persones; la contaminació de l'aire
provoca més de 350 morts prematures a l'any, i suposa un problema
de salut especialment rellevant per a la població més vulnerable,
com els 200.000 menors de 14 anys que viuen a la ciutat. O com
els models de vida actual i la manca de certeses de les
trajectòries de vida tenen un impacte en la nostra salut mental
que genera nous i constants malestars, i pot tenir un impacte en
les addiccions. Però aquest models de vida també afecta a
l'evolució dels nostres patrons d'alimentació i dietes que
conjuntament ambles conseqüències del canvi climàtic es
consideren la major amenaça per la salut. Cal per tant promoure
des de l'ajuntament un model alimentari sostenible i sa
especialment per la nostra infància.
També, val a dir que al llarg de la nostra trajectòria vital és
imprescindible cuidar i que ens cuidin. En aquest sentit cal
reconèixer el treball de cura com a part central de la vida
socioeconòmica de la ciutat, com a camí per reduir les
desigualtats socials i de gènere que actualment caracteritzen
tant la provisió com la recepció de les cures.
El benestar de les persones té molt a veure amb la qualitat i la
continuïtat de les cures, que en determinats moments del cicle de
vida poden ser molt intensives. En aquest sentit, cal tenir en
compte la sobrecàrrega de treball de cures que pateixen les
famílies i la feminització de les tasques de cura; i l'efecte que
té l'assumpció de la cura pel que fa a l'estat de la salut física
i mental de les persones.
Per això, cal continuar reconeixent la cura com a part central de
la vida socioeconòmica de la ciutat, promovent la
coresponsabilitat de tots els actors socials a l'hora de garantir
el dret a una cura digna i de qualitat, i reduir les desigualtats
socials i de gènere que actualment caracteritzen tant la provisió
com la recepció de les cures. Cal fer dels barris de la ciutat
espais de cura, reforçant els espais accessibles i els processos
comunitaris i combatent l'aïllament a la pròpia llar tot
reforçant els serveis i programes municipals que intervenen a les
llars com a primer element de detecció i prevenció.
Barcelona ha de ser, doncs, una ciutat que es preocupi i s'ocupi
de la salut de les persones, ha de ser una ciutat saludable, però
també una ciutat que es preocupi de tenir cura de les persones
que hi viuen. Ha de ser una ciutat referent en salut comunitària
i promoure la salut en els entorns de vida quotidiana.
A. Treballar per una sanitat pública equitativa i universal,
facilitant la millora dels equipaments i l'accés als recursos no
coberts.
B. Apostar per la millora de la salut mental de la població i la
seva prevenció, que, entre d'altres, permeti dotar-la d'eines per
fer front als malestars quotidians, i les noves addiccions.
C. Treballar en el marc de l'emergència climàtica per fer front
als impactes negatius en salut, i posant un èmfasi especial en
els impactes del model alimentari en la població, apostant per
dietes més saludables i baixes en emissions
(#capitalalimentaciósostenible).
D. Desplegar l'estratègia de Barcelona Cuidadora a on es posi al
centre de l'acció política la cura de les persones (de les més
petites a les més grans) i les seves cuidadores i els seus
cuidadors.
E. Ser ciutat referent en salut comunitària, promoure la salut en
els entorns de vida quotidiana i avançar en la promoció dels
drets sexuals i reproductius, així com en la prevenció de les
infeccions de transmissió sexual.
F. Treballar per una nova organització social de la cura basada
en valors i principis democràtics tant per a les persones que la
reben com per a les que la proporcionen.
La incorporació d'una mirada feminista integral és un dels
senyals distintius d'aquest Govern.
Per primera vegada ha format part tant del relat com de les
propostes d'intervenció centrals de les apostes de l'Ajuntament,
fet que ha suposat un pas endavant molt important.
A banda de l'aposta política que ha suposat, això ha anat lligat
a una emergència molt visible de les mobilitzacions i els
discursos feministes. S'està, doncs, en un context nou que ha de
portar a consolidar la feina feta i avançar encara més. Ja s'ha
passat l'etapa d'haver de sensibilitzar i fer visible la
desigualtat de gènere i les seves conseqüències. La ciutadania
exigeix molta més ambició i que es vagi a l'arrel del problema.
Tenint en compte que, segons les dades de què es disposa, una de
cada tres barcelonines, un 31%, ha patit fets de violència molt
greus al llarg de la seva vida, sens dubte una de les prioritats
serà seguir consolidant l'abordatge de les violències masclistes.
En el mandat anterior ja es va fer un pas endavant molt important
doblant els recursos dedicats, internalitzant els serveis
d'atenció i creant-ne de nous. En aquest mandat se seguirà
aprofundint en aquesta millora, posant un èmfasi especial a
combatre les violències sexuals en les seves diverses
expressions.
Cal impulsar també amb més força el canvi cultural que es
necessita per anar a l'arrel de la desigualtat entre dones i
homes i transformar la visió social dels rols, estereotips,
expectatives o expressions associats a uns i altres.
Es continuà desplegant mesures feministes en totes les àrees de
govern, amb un especial focus en la millora de les condicions
laborals de les dones.
A. Consolidar la lluita contra les violències masclistes a
Barcelona, incorporant la diversitat sexual i de gènere,
millorant l'abordatge de la violència sexual i generant àmplies
aliances d'actors socials amb un paper actiu per combatre-la.
B. Treballar en la prevenció del sexisme, impulsant iniciatives
per transformar l'imaginari social associat a dones i homes,
obrint horitzons, i promoure referents positius crítics i
alternatius a la masculinitat tradicional.
C. Impulsar actuacions per a la millora de condicions de vida de
les dones, sobretot en l'àmbit laboral impulsant un pacte ampli
contra la bretxa salarial i la precarietat.
D. Incorporar la mirada interseccional en els serveis d'atenció a
les dones de l'Ajuntament de Barcelona.
Els infants són el futur de la ciutat, però també el present com
a ciutadans i ciutadanes de ple dret. Barcelona ha de vetllar per
reconèixer l'exercici de ciutadania activa dels infants, en
aquells temes que els preocupen i que senten com a propis.
Invertir en infància no només millora el benestar dels nens i les
nenes i de les seves famílies, sinó que també reverteix en el
conjunt de la societat. Així, Barcelona ha de treballar pels
infants, però també amb els infants. Cal promoure la participació
real i efectiva dels infants en el disseny, la implantació, el
seguiment i l'avaluació de totes les polítiques públiques de la
ciutat, i es farà des de la visió d'una ciutat segura i que
incrementa la prevenció de qualsevol tipus d'abús i maltractament
contra els infants, vetllant per arribar al seu benestar
emocional des de la inclusió i la equitat.Davant el compromís amb
l'Agenda 2030 que vol fomentar societats pacífiques i inclusives
per aconseguir un desenvolupament sostenible, proporcionar accés
a la justícia per a totes les persones i desenvolupar
institucions eficaces, responsables i inclusives a tots els
nivells, es promourà un nou paradigma de la participació dels
infants entesos com a ciutadania activa i titulars del dret a
construir la ciutat. La Convenció sobre els Drets de la Infància
de les Nacions Unides reconeix el dret dels infants a ser
protegits de qualsevol tipus de violència, incloent-hi l'abús
sexual, i el deure dels poders públics a adoptar mesures per a
una prevenció efectiva (article 19.1). Ser víctima de violència i
abús durant la infància té conseqüències psicològiques,
biològiques i emocionals que es projecten al llarg del temps.
Barcelona ha d'esdevenir una ciutat vetlladora dels drets dels
infants, segura i protectora amb l'objectiu d'incrementar la
prevenció de qualsevol tipus d'abús i maltractament contra els
infants. Cal garantir una vida sana i promoure el benestar per a
tothom a totes les edats. Un dels àmbits que genera benestar dels
infants està vinculat amb el grau d'accés, més gran o més petit,
a serveis i activitats. Per aquest motiu cal garantir activitats
de qualitat fora de l'horari lectiu, inclusives i equitatives,
que eliminin les desigualtats d'accés per raons econòmiques, de
territori o d'edat. També cal vetllar pel benestar emocional dels
infants, proporcionant espais compartits i facilitant eines que
permetin gestionar-ne els dubtes, les pors i les inquietuds.
A. Promoure la participació real i efectiva dels infants en el
disseny, la implantació, el seguiment i l'avaluació de totes les
polítiques públiques de la ciutat.
B. Incrementar la prevenció de qualsevol tipus d'abús i
maltractament contra els infants.
C. Garantir activitats de qualitat fora de l'horari lectiu,
inclusives i equitatives, que eliminin les desigualtats d'accés
per raons econòmiques, de territori o d'edat.
D. Vetllar pel benestar emocional dels infants, proporcionant
espais compartits i facilitant eines que permetin gestionar-ne
els dubtes, les pors i les inquietuds.
En un moment en què la població juvenil de Barcelona agafa força,
creix el nombre de joves i també les seves demandes i inquietuds,
la necessitat de reforçar i crear espais de referència es fa
prioritària, equipaments on es construeixin projectes, on
s'acompanyin vides, per tal de fer una societat més compromesa i
contribuir a la transformació social.
A Barcelona hi ha prop de 446.113 persones que tenen entre 12 i
35 anys, una dada que referma la tendència ascendent iniciada el
2015. Però cal tenir en compte que probablement encara hi ha més
joves que, efectivament, viuen de forma regular a la ciutat.
També cal tenir present les dades en relació amb la precarietat
laboral que afecten especialment els i les joves, així com les
dades d'emancipació per les dificultats en l'accés a l'habitatge,
on més de la meitat de les persones joves no estan emancipades.
Amb la intenció de preparar la ciutat per tal que la població
jove pugui desenvolupar els seus projectes, cal facilitar els
processos de transició dels i les  adolescents i joves al llarg
del seu cicle vital: educació, treball, habitatge i mobilitat.
Caldrà redefinir els diferents serveis d'informació juvenil i
convertir-los en un únic model integral i de qualitat: els
InfoJOVE, territorialitzats i propers, amb acompanyament al llarg
de les transicions. I també desplegar el Pla d'equipaments i
serveis juvenils.
Cal, igualment, atendre la necessitat de convertir la ciutat en
un espai de talent on les persones joves puguin disposar
d'oportunitats per desenvolupar la seves potencialitat a través
de festivals, plataformes culturals, espais de treball
col·laboratiu, etc.
L'Ajuntament de Barcelona ha estat històricament pioner en les
polítiques de joventut. Ara cal posar la joventut al cap en les
polítiques municipals per fer de Barcelona un referent de
polítiques de joventut a l'Estat i en l'àmbit europeu. Cal
treballar des de la prevenció i la promoció, l'educació emocional
de la població adolescent i jove de la ciutat, proporcionant
eines i habilitats als i les adolescents així com a les seves
famílies i al personal tècnic que treballa amb aquests. Barcelona
té la voluntat de posar la joventut al cap de tothom, de crear
xarxes, teixir comunitat, acompanyar processos i generar espais
on compartir coneixement sobre l'educació, la joventut, i els
nous reptes que es presenten, a fi d'esdevenir referent de les
polítiques de joventut.
A. Facilitar els processos de transició dels adolescents i joves
al llarg del seu cicle vital.
B. Proporcionar espais i serveis de proximitat adreçats
exclusivament als adolescents i joves que vetllin pel seu
benestar emocional.
C. Promoure la participació real i efectiva dels i les
adolescents i joves de la ciutat.
Des d'una perspectiva d'empoderament dels veïns i veïnes migrats
i refugiats de la ciutat, es planteja treballar com a eix
prioritari la promoció de l'autonomia de les persones migrades i
refugiades que viuen a Barcelona, defugint de respostes
assistencialistes i de la mera cobertura de les necessitats
bàsiques i treballant amb una perspectiva de drets.
Es continuaran posant tots els esforços a consolidar Barcelona
com una ciutat refugi, que acull les persones migrades i
refugiades i que posa en el centre la dignitat i el respecte dels
drets humans.
Se seguirà treballant per facilitar l'accés a la regularització
d'aquells veïns i veïnes sense permís de residència i/o treball,
i per posar en marxa protocols de coordinació i derivació a fi
d'evitar que aquests caiguin en la irregularitat sobrevinguda. Si
es vol parlar d'una ciutat de drets, no es poden tenir veïns i
veïnes sense accés als serveis públics de la ciutat.
Cal treballar en xarxa per promoure modificacions legislatives
que permetin la inclusió social i el reconeixement de drets de
les persones immigrades, especialment d'aquelles que estan en
situació irregular.
A. Aprofundir en la millora de la capacitat actual d'acollida de
persones migrades i refugiades a la ciutat, reforçant  els
serveis públics i treballant de forma conjunta amb la xarxa
d'acollida de la ciutat i amb la ciutadania.
B. Facilitar l'accés a la regularització d'aquells veïns i veïnes
sense permís de residència i/o treball.
C. Reforçar les accions d'incidència en l'àmbit municipal,
autonòmic, estatal i internacional per tal de promoure
modificacions legislatives que promoguin la plena ciutadania de
les persones migrades i refugiades.
En els darrers quatre anys s'han assolit grans avenços en
l'impuls dels drets de les persones lesbianes, gais, bisexuals,
trans i intersexuals a Barcelona.
Com a fita destacada, finalment, s'ha pogut donar resposta a una
demanda històrica del moviment: tenir un equipament específic, el
primer Centre LGTBI de l'Estat, inaugurat a principis del 2019 i
on conviuen serveis d'atenció i orientació, entitats LGTBI i un
ampli programa de dinamització cultural, debats i acció
comunitària i sensibilització, orientats als col·lectius LGTBI,
però també a tota la ciutadania. El centre, a més, és gestionat
per les mateixes associacions, agrupades en la Plataforma
d'Entitats LGTBI de Catalunya, que constitueixen un model de
gestió cívica innovador.
En el present mandat es consolidarà i impulsarà el Centre LGTBI
per desenvolupar-ne tot el potencial i convertir-lo en un espai
de referència en la defensa dels drets de les persones LGTBI i un
punt de trobada, reflexió i visibilitat de la diversitat sexual i
de gènere. La gran majoria dels veïns i veïnes de Barcelona
celebren i aprecien aquesta diversitat, com ha demostrat el
veïnat de Sant Antoni amb la seva resposta immediata i massiva a
l'atac feixista patit pel Centre LGTBI el gener del 2019.
S'inicia aquest nou mandat amb el convenciment que la ciutat
demana anar més enllà i que cal consolidar el reconeixement
d'aquesta diversitat sexual i de gènere com un dels valors que
caracteritzen Barcelona i una riquesa i orgull per a la nostra
ciutat i totes les persones que hi viuen.
S'impulsarà la ciutat com a referent en drets LGTBI i impulsora
d'aliances internacionals per reivindicar aquest orgull de la
diversitat sexual i vincular-se amb aquells llocs on està
perseguida.
En el pla intern això implica també introduir amb força la
perspectiva de la diversitat sexual i de gènere en les diferents
àrees sectorials responent a les necessitats dels col·lectius
LGTBI en àmbits com ara la memòria històrica, la cultura,
l'escola, l'esport i la salut, i, en particular, establir mesures
específiques per combatre qualsevol forma de LGTBI-fòbia.
A. Desplegar el Pla de la diversitat sexual i de gènere 2016 i
2020 i elaborar un nou pla de futur amb participació ciutadana
que permeti fer un nou pas endavant en la garantia dels drets
dels col·lectius LGTBI, posant èmfasi sobretot en l'àmbit de la
salut.
B. Convertir el Centre LGTBI en un referent i punt de trobada i
visibilitat.
C. Implantar una estratègia contra l'LGTBI-fòbia amb èmfasi en
l'erradicació de les agressions i en la prevenció i l'abordatge
de la dimensió estructural de les desigualtats per orientació
sexual, identitat de gènere o expressió de gènere que legitimen
aquestes agressions.
D. Impulsar actuacions per generar relats i referents positius
més enllà de les lògiques binàries, heterosexistes i cissexistes
i que permetin reflexionar sobre les normativitats corporals, de
gènere i sexuals, especialment en la infància i joventut, per tal
de trencar amb els estigmes existents.
El sentiment de soledat, així com l'aïllament social i la manca
de contacte amb altres individus, pot ser un factor de
vulnerabilitat i tenir conseqüències sobre la salut i el benestar
emocional de les persones.
La soledat pot afectar persones de qualsevol condició, origen i
edat, des d'adolescents fins a persones grans. Malgrat que viure
sol i sentir-se sol no són el mateix, sí que estan molt
relacionats.
És en les persones grans, sobretot les dones, on aquesta situació
és més generalitzada. A Barcelona l'any 2016 un 26% de persones
més grans de 65 anys vivien soles (tres quartes parts de les
quals eren dones), un percentatge que s'incrementava al 30% en el
cas de les persones de més de 75 anys.
Barcelona, davant aquest nou repte, engegarà una estratègia de
lluita contra la soledat transversal en les diferents polítiques
públiques, col·laborant conjuntament amb altres ciutats per donar
resposta al problema global de la soledat.
Cal promoure relacions de qualitat, sòlides i duradores, tot
vetllant pel benestar de tots els ciutadans i ciutadanes, i
desplegant accions innovadores que facin que a Barcelona ningú no
se senti sol.
A. Fer dels barris de la ciutat espais de cura, reforçant els
espais accessibles i els processos comunitaris i combatent
l'aïllament a la pròpia llar tot reforçant els serveis i
programes municipals que intervenen a les llars com a primer
element de detecció i prevenció.
B. Posar a l'abast serveis i recursos, presencials o virtuals,
que orientin i acompanyin les persones davant la soledat i en
tinguin cura. Han de ser serveis i recursos presents en tots els
barris de la ciutat i accessibles per a tothom.
C. Dissenyar espais i equipaments públics per promoure la
comunicació i col·laboració entre les persones creant nous
vincles que permetin millorar-ne el benestar emocional.
D. Sensibilitzar i donar a conèixer la realitat de la soledat per
lluitar contra l'estigma que aquesta genera.
E. Formar professionals de diferents àmbits (de la salut,
educació, serveis socials...) per detectar i prevenir possibles
situacions de risc derivades de la soledat.
El canvi climàtic ha deixat de ser un concepte que parla del
futur per parlar del present, la qual cosa ha fet que Barcelona
hagi declarat l'emergència climàtica a la ciutat. Si no es
corregeix, Barcelona s'exposa a perdre entre un 30 i un 46% de
les seves platges, a passar de patir una onada de calor cada
quatre anys a entre quatre i cinc a l'any o al risc d'inundacions
greus en cicles de menys temps. I aquests només són alguns dels
efectes, però n'hi ha molts més.
El problema és greu i comporta el risc que la ciutat esdevingui
més insana, més desigual i completament diferent. Els efectes del
canvi climàtic afecten a tothom, però sobretot els col·lectius
més vulnerables com ara la gent gran, les persones en situació de
pobresa energètica o els més petits i petites. Parlar de canvi
climàtic també és parlar de desigualtat, revertir la tendència és
precisament lluitar contra aquesta desigualtat. d'altra banda,
una transició ecològica que apuntali aquesta igualtat també
significa no deixar cap persona enrere. De la situació actual
d'emergència climàtica només se'n pot sortir anant tothom, tots i
totes, a la vegada amb un treball compartit i solidari entre la
institució, el teixit econòmic i els veïns i les veïnes de la
ciutat. La igualtat també significa que el preu de revertir la
situació actual no recaigui tant en els que disposen de menys
recursos, sinó en aquells que més capacitat tenen. I l'Ajuntament
vetlla i vetllarà perquè sigui així.
L'aposta per lluitar contra el canvi climàtic és clara, decidida
i irreversible. Aquesta s'ha de centrar en dues línies bàsiques:
mitigació i adaptació. Aquest és el camí que marca el Pla Clima i
el decret d'emergència climàtica vigent des de gener de 2020.
Generar un nou model de consum(especialment alimentari, de
mobilitat i energètic) i millorar l'eficiència dels recursos
energètics i hídrics, generar més resiliència i més adaptació amb
l'ampliació del verd i posar per davant de tot la protecció de la
salut dels i les habitants de Barcelona generen el marc sobre el
qual cal combatre l'actual situació de crisi climàtica i de
desigualtat.
En la línia d'adaptació pren especial importància el vector
relatiu a l'aigua; per tant, es tirarà endavant el Pla de
recursos hídrics alternatius, aprovat en el mandat anterior.
També, tal com marca el Pla Clima, cal arribar a un consum de 100
litres per persona i dia.
En el mateix sentit, s'elaborarà un nou Pla director integral de
sanejament, imprescindible per fer front als episodis
d'inundacions que es preveuen. Aquest pla serà clau en la millora
del drenatge de la ciutat i haurà d'incloure actuacions
fonamentals com el tram final del col·lector de l'avinguda del
Paral·lel o el nou dipòsit de retenció i laminació d'aigües
pluvials de la rambla de Prim.
A. Fomentar la cultura de la sostenibilitat i l'acció
responsable.
B. Millorar la qualitat ambiental.
C. Desplegar mesures d'eficiència en l'ús de l'aigua.
D. Desplegar mesures d'eficiència en l'ús de l'aigua i recórrer,
sempre que sigui possible, a aigua de fonts no convencionals.
E. Millorar el drenatge de la ciutat.
F. Treballar per una major resiliència de la ciutat.