darredondort/decidim-barcelona-proposals-embeddings-768d huggingface dataset:
Això es molt important perquè la gent es fa seu el projecte, el
cuida, s'apodera. D’aquesta manera, la riquesa es queda i torna
l'excedent social al territori.
A la cita presencial que va tenir lloc a l’Escola Els Arcs, els
estudiants de 4rt ESO B van proposar eliminar els símbols
feixistes de Barcelona, com noms de carrers o símbols de la
dictadura.
És un casal molt actiu i des de fa 5 anys que estan a barracons.
Les condicions físiques són molt precàries i repercuteixen en
totes les activitats que es fan.
Aquest casal s’ha fet petit des de fa molt, falten espais, les
condicions físiques no són les adequades i aquest és un projecte
estratègic i transversal pel barri i la comunitat.
Seria molt útil que els petits autobusos de barri, circulessin
també els diumenges. Tot i no haver tanta activitat comercial, la
gent del barri ha de desplaçar-se igualment d'una banda a
l'altre, i hi ha zones amb poca comunicació de metro o d'altres
línies de bus, com ara la connexió entre Guinardó i Gràcia.
Por favor se puede enviar mas mossos de esquadra en Rambla Prim
cerca del metro de la parada Forum y cerca de las calles cercana
..han estado unos robos en pisos y atracos de chicas y mayores
Que hagi més seguritat al entorn del barri d'el Besòs i Diagonal
Mar. Últimament roban bastant. No hi ha patrulles de la guàrdia
urbana ni de cap tipus.
M'agradaria que, igual que als ferrocarrils de la Generalitat, la
xarxa de busos i de metro disposés de papereres al costat de les
portes. Facilitem el civisme i fem una ciutat més neta. També al
transport públic.
En la biblioteca de Rambla Prim.... Cerca de carrer Cristobal de
Moura .esta no es una biblioteca es un sitio de roido y quien vas
allí para estudiar no puede absolutamente tener calma por
concentrarse...
Tenim un greu problema d'higiene als carrers de la nostra ciutat!
Alguns propietaris de gossos han aprés a recollir les caques dels
seus animals, però encara els deixen orinar a qualsevol lloc: a
la façana d'un comerç, davant de l'entrada d'una escola, en mig
de voreres estretes.. Endurim sancions i posem pipicans verticals
cada dues cantonades!
El que diferencia  un alberg juvenil d' altres establiments
(hotel, apartaments, etc) es un tret fonamental dels albergs: son
un espai de convivència entre gent jove i no tan jove que permet
conéixer persones d'altres països, fer activitats conjuntes. Per
això, crec que en edificis on no hi hagi veïns sí que s`haurien
de permetre obrir-ne de nous.
Adaptación de las plantillas a las necesidades reales,
reincorporando profesionales afectados por programas de reajuste.
A la vez implementar Grupos Balint para profesionales sanitarios
en los centros de salud.
Objetivo: prevención trastornos salud mental tanto en madres y
padres como en sus hijos pequeños.
Els ajuts i els habitatges socials han de quedar sempre pel bé
comú.
A la zona de diagonal mar no hi ha cap biblioteca, li que més s'
ha sembla es al centre cívic del Besòs, però sempre hi ha molt de
soroll i no hi ha gaire llibres.
Vivendes a on es  pot eliminar aigües brutes cap avall, per
gravetat, promoure la construcció de clavegueram per poder
eliminar  cap avall i eliminar les bombes de bombeig de les
vivendes, encara que sigui només per qüestions de Salut Pública.
Que els veïns "donin permís" per posar canonades.  L'Ajuntament
ho hauría de fer obligatori
El que diferencïa un alberg juvenil d' altres establiments
(hotel, apartaments, etc) es un tret fonamental dels albergs: son
un espai de convivència entre gent jove i no tan jove que permet
conéixer persones d'altres països, fer activitats conjuntes. Per
això, crec que en edificis on no hi hagi veïns sí que s`haurien
de permetre obrir-ne de nous
Almenys un cop a l'any, els barcelonins hauriem de tenir la
possibilitat de pujar-hi a un preu accessible. Actualment el preu
és desorbitat.
El que diferencia un alberg juvenil d' altres establiments
(hotel, apartaments, etc) es un tret fonamental dels albergs: son
un espai de convivència entre gent jove i no tan jove que permet
conéixer persones d'altres països, fer activitats conjuntes. Per
això, crec que en edificis on no hi hagi veïns sí que s`haurien
de permetre obrir-ne de nous
Barcelona és una de les ciutats europees amb menys àrea verda.
Tenim la costum d'ocupar places i jardins amb àrees de gespa que
després protegim amb tanques i rètols de "prohibit trepitjar".
M'agradaria viure en una ciutat on poguéssim gaudir de les
nostres zones verdes, anar-hi a fer ioga als matins, seure-hi a
llegir un llibre o a menjar-hi.
Donar ajudes per instal·lar elevadors elèctrics (cadires que
salvin les escales) quan no es puguin col·locar ascensors en
finques antigues.
Facilitar l'habitatge en planta baixa per a poder aconseguir
habitatges accesibles. Permutar per altres habitatges dins de la
mateixa finca.
Està sempre massificat i no és segur  per la gent gran. Posar més
freqüencia de pas a hores puntuals
Autoritzar la creació d'habitatges accessibles per persones amb
mobilitat reduïda en locals comercials en planta baixa en zones
deprimides comercialment, fins i tot superant el nombre
d'habitatges per Ha (Regla 80 m2/ habitatge), a canvi de
determinats restriccions fiscals i/o dominicals inscrites en el
registre de la propietat.
Hi ha problemes de xinxes, rates, escarabats, mosques i mosquits,
algunes tot l'any. Actuar en una sola finca no té sentit. Cal una
actuació global a totes les finques i a l'espai públic. Obligar
als propietaris i/o actuar d'ofici i passar la factura.
Combinant persones professionals i voluntariat veïnal. Tots sabem
i coneixem situacions de veïnes que tenen problemes de mobilitat
i també sabem que moltes finques és impossible rehabilitar-les.
Cal fomentar el "bon veïnatge". Algunes situacions podem
resoldre-les amb suport mutu entre veïns
Quan es fa la diagnosis de la finca no fer només la part de
l'edifici, sinó una diagnosis del veïns amb perfils de
necessitats, possibilitats,...
Els francesos ens van encomanar el gust per fer jardins molt
bonics però molt artificials. Molt disseny, molta flor, però poca
biodiversitat. M'agradaria que en els parcs urbans hi haguessin
marges i clapes de veritables ecosistemes mediterranis: un tros
de pineda, una garriga, un prat. Tindrien més valor ecològic,
educatiu i paisatgístic.
Per evitar les afectacions als veïns que s'està produint i que el
pla no defensi només al propietari sinó als veïns. Invertir en la
façana com al interior.
La fuente de Villa Florida ya no presenta la limpieza original ni
ha tenido éxito la finalidad por la que se hizo :los baños de
pies. Actualmente muchos niños acaban sumergiéndose en sus aguas
sucias en los días de verano  y por lo tanto sugiero que se
elimine y convierta en una superficie limpia y con surtidores que
se activen los días de calor.
Incloure la zona de Ponent del Raval en l'àrea de rehabilitació
especial
proposo que l' antic ball  la paloma del carrrer tigre es
converteixi en una centre civic o biblioteca del raval nord,
perque no torni a ser un ball que  en realitat era una  discoteca
i comportava moltes molesties als veins perque no es podia dormir
per el soroll de les persones que entraban i sortian del local
per la seva falta de civisme
Cuidar la accesibilidad en los recorridos peatonales porque las
personas sufrimos las dificultades ocasionadas por: rejillas en
los pasos peatonales,  reducción del paso por mala ubicación de
semáforos, farolas, postes, pendientes imposibles, materiales
deslizantes, etc.
En este cruce tan utilizado, es necesario ampliar el espacio
destinado al paso peatonal para dar continuidad al eje comercial
y de servicios y equipamientos entre barrios y porque es el paso
a la estación de autobuses y al metro. Algo similar sucede en el
semáforo de la c/ d’Arnau d’Oms con el paseo Fabra i Puig
Els nens i nenes de l’Esplai Druida van denunciar que a vegades
hi havia casos de bulling a l’escola i se’ls feia difícil
comunicar-ho als professors/es. Van proposar que fossin més
accessibles per parlar d’aquests temes.
Soterrar els cables electric que creuen els carrers del Camp de
l'Arp, amb perill per a les persones.
Els nens i nenes de l’Esplai Druida van proposar crear espais de
comunicació sobre bulling o altres conflictes a les escoles.
Es un cruce con bastante movimiento entre el barrio de Porta y
Sant Andreu y en el lado de Sant Andreu hay un gran desnivel, por
lo tanto, es necesario colocar un ascensor para facilitar los
desplazamientos.
Els nens i nenes de l’Esplai Druida van proposar fomentar jocs
cooperatius, ja que tots són sempre competitius.
Els nens i nenes de l’Esplai Druida van proposar crear espais al
carrer on poder parlar de la violència entre iguals.
Això vol dir: ampliació d’horaris en general i de freqüències de
pas els fins de setmana, i així mateix, cuidar el disseny dels
espais a les parades d’autobús perquè a vegades has de baixar i
tens un arbre a la porta, etc.
Els nens i nenes de l’Esplai Druida van plantejar crear un
sistema d'avís a la policia en cas d'assetjament o violació de
nenes i dones.
Amb l’ampliació dels passos del carril bici i donar continuïtat
als trajectes per comunicar els diferents barris i promoure la
seva utilització per impulsar mitjans menys contaminants.
Permitir en este punto, el giro vehicular para incorporarse a la
Meridiana porque actualmente los coches tienen que dar un rodeo
por el interior del barrio pasando por un parque y una salida de
colegio.
Les AVV proposen que cada barri tingui una cita del procés
participatiu on els i les veïnes

puguin formular propostes concretes sobre diverses problemàtiques
del barri. Posen

l’exemple de Montbau i Sant Genís, on les cites no han arribat i
per tant hi ha menys

propostes que facin referència a aquests barris.
Això seria una acció per augmentar la predisposició de la
ciutadania vers la compra de cotxes i motos elèctriques. Hauria
d’estar acompanyada d’un plànol d’ubicació en paper i digital per
difondre l’ús d’altres energies.
Es proposa de fer un debat monotemàtic sobre el soterrament de la
Ronda de Dalt tenint

en compte que aquesta és la proposta amb més suports a la
plataforma i que afecta en

gran part als barris de Horta Guinardó. Les AVV demanen que
s’aclareixin els aspectes

pressupostaris de la proposta.
L’AVV del Guinardó proposa treballar més concretament la
problemàtica del Torrent d’en

Melis en una taula de treball.
Per augmentar l’eficiència  del transport públic interurbà fer
arribar el VAO (al menys de sortida) fins a l’estació de Fabra i
Puig.
Destinar partida pressupostària als barris amb més necessitats
per fer front a les

desigualtats que pateix la ciutadania.
La gent gran o altres col·lectius amb dificultats amb l’accés a
les noves tecnologies no

poden participar ni elaborar propostes a la plataforma virtual,
així com fer-ne el seguiment

i donar-hi suport. Les AVV es queixen d’haver hagut de fer elles
la tasca d’apropar el

procés al veïnat, i demanen que es pensi més en aquests
col·lectius.
Alguna línia passa per estació de Sants horizontal però el que
necessita la gent és que arribin a la plaça de Sants i més cal
metro no hi a ascensors.
El carrer Blai està saturat de terrasses de bars de tapes  i no
es pot passejar tranquil·lament ni utilitzar l'espai per jugar o
altres activitats, a més del soroll i la brutícia que hi ha.
Caldria recuperar el carrer per la gent del barri,  la
tranquil·litat i la netedat, i sobretot pensar en els veïns i
especialment els nens i nenes.
Vivir en un piso con tres personas calculan como dos personas y
dicen los de la empresa que no pueden hacer en impares y por este
motivo supone un gasto mínimo que no corresponde...
50 infants i adolescents han participat a la cita presencial que
ha tingut lloc a la rambla de Santa Mònica. Aquests han fet
diverses propostes per millorar aquest espai. Entre aquestes han
proposat reconvertir La Rambla en un espai més cultural on hi
hagi exposicions, fires, garleries, música al carrer, museus i
teatres de preu assequible.
Los requisitos para acoger a los bonos sociales no coinciden en
las diferentes compañías energeticas y además están muy por
debajo de lo necesario para vivir dignamente. No existe bono
social para lo del gas. Espero que todas las compañías
energeticas pasen a lo público.
50 infants i adolescents han participat a la cita presencial que
ha tingut lloc a la rambla de Santa Mònica. Aquests han fet
diverses propostes per millorar aquest espai. Entre aquestes han
proposat treure un carril de cotxes de La Rambla per posar
bicicletes.
50 infants i adolescents han participat a la cita presencial que
ha tingut lloc a la rambla de Santa Mònica. Aquests han fet
diverses propostes per millorar aquest espai. Entre aquestes han
proposat recuperar les antigues floristeries de la Rambla.
50 infants i adolescents han participat a la cita presencial que
ha tingut lloc a la rambla de Santa Mònica. Aquests han fet
diverses propostes per millorar aquest espai. Entre aquestes han
proposat recuperar les antigues botigues d’animals de la Rambla
(dintre de la normativa actual de protecció animal).
50 infants i adolescents han participat a la cita presencial que
ha tingut lloc a la rambla de Santa Mònica. Aquests han fet
diverses propostes per millorar aquest espai. Entre aquestes han
proposat fomentar espais en que la gent del barri es pugui trobar
o serveis que potenciïn la trobada entre el veïnat.
50 infants i adolescents han participat a la cita presencial que
ha tingut lloc a la rambla de Santa Mònica. Aquests han fet
diverses propostes per millorar aquest espai. Entre aquestes han
proposat potenciar botigues d’art i artesania a La Rambla.
50 infants i adolescents han participat a la cita presencial que
ha tingut lloc a la rambla de Santa Mònica. Aquests han fet
diverses propostes per millorar aquest espai. Entre aquestes han
proposat convertir la Farmàcia Militar de La Rambla en un espai
amb un ús públic i autogestionat.
Para evitar gastos superfluos, que sobrepasen el presupuesto
asignado, que haya concursos amañados, para librarse de la
corrupción, ya que el ser humano, como ya sabemos, es de
naturaleza eternamente insatisfecha y le interesa el poder
gastando de más para que le voten,  etc
50 infants i adolescents han participat a la cita presencial que
ha tingut lloc a la rambla de Santa Mònica. Aquests han fet
diverses propostes per millorar aquest espai. Entre aquestes han
proposat pintar La Rambla de colors alegres.
50 infants i adolescents han participat a la cita presencial que
ha tingut lloc a la rambla de Santa Mònica. Aquests han fet
diverses propostes per millorar aquest espai. Entre aquestes han
proposat treure l’estàtua de Cristòbal Colom i posar una mà
mirant a un mont millor.
50 infants i adolescents han participat a la cita presencial que
ha tingut lloc a la rambla de Santa Mònica. Aquests han fet
diverses propostes per millorar aquest espai. Entre aquestes han
proposat fer més carrils bus per millorar l’eficàcia i eficiència
(més ràpid) del transport públic al centre.
50 infants i adolescents han participat a la cita presencial que
ha tingut lloc a la rambla de Santa Mònica. Aquests han fet
diverses propostes per millorar aquest espai. Entre aquestes han
proposat regularitzar la prostitució per millorar les seves
condicions laborals i proporcionar-les un espai privat.
50 infants i adolescents han participat a la cita presencial que
ha tingut lloc a la rambla de Santa Mònica. Aquests han fet
diverses propostes per millorar aquest espai. Entre aquestes han
proposat ampliar el parc infantil de la Plaça Salvador Seguí
perquè és petit pel nombre de infants que hi van i tancar-lo a la
nit per preservar-lo del mal ús.
No fer-ho amb intencions turístiques ni especulatives. Per
exemple es visualitza el Coll com una superilla de vianants, un
“slow barri”. Les millores haurien de ser hi pels veïns i veïnes
no pel turisme.
Moure's per Ciutat Vella s'ha convertit en una activitat de risc,
i no hi ha cap zona lliure d'aquests problemes. Això és
especialment irritant en carrers mols estrets i en zones
infantils.
Aquest taller és una FÀBRICA que funciona a tocar d'un bloc
d'habitatges i just davant del centre de salut Isabel Roig, fa
molt soroll especialment pels camions que entren durant la
matinada a carregar/descarregar però també per la pròpia
fabricació. Una solució intermitja seria que desplacessin
l'entrada de camions a l'altra extrem de la fàbrica.
Volem més ombres als parcs infantils perquè a l'estiu puguin
seguir sent funcionals (arbres ben col·locats, toldos a
l'estiu...).
Parlar per boca dels que no poden com són les noies i els nois
que tenen discapacitats mentals és imprescindible.  Hi ha molta
manca d'aquest servei a tot arreu i Barcelona en pot ser un
referent. Ajudem als nostres joves sense veu ni vot.
Per exemple en zona parc Güell i Passeig Turull.
Que les cases existents (algunes barraques), no siguin una
“frontera”, i si es reallotgen que no sigui en un espai que també
impedeixi l’accés.
En general falta neteja i manteniment de tot el parc, equipaments
forestals i jardins. També hi ha cotxes i zones perilloses.
Ens agraderia que posessin un parc a la plaça del teatre Molino o
als xamfràs de les cripuïlles del Paral·lel per que els nens i
nenes del barri puguin jugar amb els gronxadors.
Complementar amb multes si és necessari i veure la possibilitat
de posar una línia verd per gossos (finestra única).
Per exemple posar una barana  en el camí capa al mirador de
Virola-Plaça Joan Sales.
Recuperar i acondicionar el bosc per a l’ús dels nens i nenes.
Els usos haurien de fer per a totes les edats, es podria posar
taules de pícnic, espais per jocs amb taules, rocòdrom, circuits
per les bicis, etc. També fa falta serveis higiènics.
Fer la reflexió amb altres exemples anàlegs i veure la
possibilitat d’externalitzar el disseny del parc a experts
independents.
Donar suport als productes locals de Collserola a través de la
creació d’un mercat local amb productes de km0; productes per la
gent de Collserola. I elaborar una guia de productes que arribi a
tothom
Promoure una xarxa d’horts amb vessant social, per poder promoure
rebaixar les quotes d’aigua a través d’un rec sostenible.
Formar a la població a través de l’ús d’una masia ja existent per
la creació d’un centre educatiu en l’àmbit de Collserola per
promoure la sensibilitat en relació a l’entorn natural, de gestió
sostenible.
A través del centre educatiu anar a escoles de Barcelona a través
d’un projecte educatiu per sensibilitzar als petits i joves
(enfocat cap a P3 i P4 per crear una cultura sensible amb
l’entorn natural)
Posar cartells informatius i dels valors del parc en zones
d’aglomeració important sobre els usos correctes del parc.
Utilitzar TGC per a posar cartells i anuncis sonors sobre els
usos del parc els moments previs a arribar a la zona o just al
baixar a Vallvidrera.
Potenciar la Gestió forestal, augmentar el pressupost pel
districte per millorar la gestió forestal.
Es tracta d’ un cap de govern que és escollit cada dos anys (en
el cas d'Amsterdam)  i que treballa de la mà del govern per donar
suport, promoure, plantejar canvis i millores i, sobre tot,
fomentar la cultura nocturna de qualitat a la ciutat.  Londres i
Berlin ja estan estudiant una mesura similar. Es proposa fer el
mateix  a Barcelona.
Promoció o creació d’un òrgan gestor de caire municipal que
treballi amb autoritats metropolitanes dels altres municipis i de
pròpia autoritat del parc natural i que es doti de recursos
propis. Format per diferents associacions, entitats, municipis i
tots aquells vinculats amb el parc, que no estigui vinculat al
districte o ajuntament.
Fer campanyes de sensibilització sobre les múltiples tipus de
violència des de l'administració.
Requalificació dels espais de zona verda que es trobin en el
límit del parc a parc forestal; com per exemple el Parc de
Sentmenat. Una prolongació del parc a la ciutat, sense portes o
límits d’entrada, amb criteris per la gestió adaptats a la zona.
Sensibilitzar a les persones que atenen (centres de salut,
escoles) del major impacte de la violència de gènere en el
col•lectiu de persones amb diversitat funcional.
Fer campanyes perquè es reconegui les capacitats de les dones i
la seva labor en la societat.
Limitar l’accés amb vehicle privat al Tibidabo, potenciar el TMB,
una manera d’aconseguir això seria limitar el nombre de visitants
Educació a tots els nivells: escoles, instituts, casals (de
joves) i centres cívics, on es treballi el respecte a la
diversitat de les persones i trencar amb els estereotips de
gènere. A més, donar suport per qui això es faci des de a baix.
Revisió dels criteris de poda i tractaments químics dels arbres
de la ciutat amb criteris més saludables pel vegetal.
Donar eines a les entitats perquè puguin promoure'ls amb exemples
de bones pràctiques.
Carril que actuï d'esquelet entre Raval/Gòtic,projecte de
convivència que elimine la condició que té la rambla de frontera
entre barris per la massificació del turisme. No ha de ser un
projecte de confrontació entre vianants/bicis,si no un espai de
normalització de l'espai públic.Carril arbre on es començe a la
rambla i arribe al Raval i al Gòtic.
Desviar els fluxes de la circulació de la gent per dessaturar la
Rambla: conversió de la Via Laietana en una altra rambla,
detectar espais visagra entre el Gòtic i el Raval
A l'àmbit de la salut, detecció per aplicar el protocol de
violència de gènere. Formació al personal. Recollida de dades de
les situacions de violència observades (actualment no es pot
fer).
Utilitzar el bigdata per modificar els fluxos i els passos per
infants
Des del districte, facilitar les contractacions entre particulars
i fomentar la creació i contractació de cooperatives des d'una
perspectiva de gènere. Sensibilitzar a la població perquè
contracte a aquestes dones. Per ex., fer proves pilot com la de
les "Dones artesanes de Porta" i altres feines reproductives de
neteja i cura.
Dessaturar la Rambla mitjançant l'alliberament de l'espai públic
retirant-ne les terrasses, prohibint fer edificis sencers de
comerç, limitar els creuers i retirar els quioscos.
Facilitar l'accés de la informació i els recursos per part de les
dones per lluitar contra la feminització de la pobresa. Fer
comunicació i difusió dels serveis que tenen a l'abast i trobar
els canals específics per arribar a les dones, tenen en compte la
bretxa digital.
Creació d'un òrgan específic d'àmbit de ciutat que s'encarregui
de la gestió de la Rambla, ja que es tracta d'un debat que afecta
al connjunt de Barcelona.
Donar formació al personal que fan aquestes tasques. Fer un
"control de qualitat" d'aquestes persones per garantir el tracte
igualitari de tota la població.
Pla de conjunt de patrimoni (social, arquitectònic...) de Ciutat
Vella coordinat amb altres institucions i el veïnat.
Desespecialitzar la rambla com a eix únicament comercial,
ubicant-hi escoles, habitatges, CAPs, hbitatge de proteció
oficial en els edificis buits, de manera que es converteixi en un
pol d'atracció de nova població.
Valorar a les persones que tenen coneixements i sensibilitat des
d'una perspectiva de gènere a l'hora de fer selecció de personal.
Cal aprofitar els valors positius d'aquest tipus de mobilitat
així com les avantatges que comporta per la seva versatilitat,
maniobrabilitat, absència de contaminació (ni acústica ni
atmosfèrica) i per les seves dimensions reduïdes que permeten
accedir a llocs altament densificats i carrers molt estrets.
Que els carrils bici tinguin 2 direccions en carrers d'una sola
direcció és un perill pels vianants
Per circular en bicicleta assegurança obligatòria X danys a
tercers
Recordar als senyors conductors d'autobús i metro que treballen
en un Servei Públic, per a ciutadans que mereixen ser respectats.
Si tenen obligació d'aturar-se a totes les parades també poden
esperar a tancar i engegar si veuen que algú està arribant
corrents a la parada i evitar accidents. Tampoc no cal anar a 80
i frenar fent caure gent, etc.
No treurà el trafic actual.
Si s'escau, crear una nova linea de Bus (electric) que faci tota
la Diagonal La linea "D0", mes barato
Si no hi ha interesos ocultes, doneu-nos, la posibilitat
d'opinar.  Fer una nova enquesta entre tots els ciutadans
Recuperar el trajecte sencer de la línia de Bus 19, que
continuava baixant per Via Laietana.
Actualment per fer el mateix camí s'han de fer un o dos
transbords amb la seves respectives pèrdues de temps en trajecte
i espera.
Que la parada es posés just al costat del semàfor,  no caldria
aturar i engegar dos cops, es tanca porta quan es posa carbassa,
la gent pot snar pujant. Que cada parada serveixi per qualsevol
bus que passi per aquell carrer, no dues o tres parades en una
mateixa vorera, i l'usuari pugui agafar qualsevol bus que
l'apropi una mica si té pressa.
Que prenguem exemples com el del Parc Verd de Sant Quirze del
Vallès per tota la ciutat, en cada barri: "Equipament esportiu,
gratuït i d'ús lliure per la ciutadania (...) un dels tres
primers parcs d'Europa que converteix l'energia cinètica dels
usuaris en energia elèctrica. L'energia generada (...)
contribueix a la il·luminació del propi espai."
Buscar la via per que  el turisme a  Barcelona sigue sostenible i
respectuos.
Quan algú agafa un taxi és per necessitat. No és normal que es
donin llicències a persones que no conèixen el lloc on treballen,
els barris i noms dels carrers principals, (i/o que no entenguin
l'idioma del lloc on es treballi, potser no seria problema per
una altra feina però per treballar de taxista és important
conèixer carrers.
Urbanizació de l'espai davant canòdrom. Gespa, ampliación parc
infantil. afegir una cistella de bàsquet, molts mes bancs per
seure, espais amb ombres,.
Información i transparencia sobre els equipaments social promesas
las veïns.
Reapropiació pública del usos de l'edifico del canòdrom per a ús
social, no una concesión d'empresa privada com ara.
Molt sovint quan baixo als contenidors de reciclatge em trobo a
gent que tira les residuos als contenidors que no corresponen.
Proposo que es substitueixin les "petites" icones informatives
dels contenidors per VINILS grans que ocupin tot el contenidor i
que donguin instruccions clares de que hi va a dins. Aquesta
mesura la podria pagar ECOEMBES.
Que les entitats bancàries cedeixin els pisos que tenen
desocupats a l’administració pública . La cessió del pis als
ciutadans es faria a canvi de realitzar tasques per a la
comunitat.
Baixar impostos dels hotels per a reduir la diferència amb els
pisos turístics.Perseguir els multipropietaris dels pisos
turístics perquè paguin els impostos segons la qualitat dels
serveis del pis.
És a dir, equilibrar la balança d’impostos entre els
multipropietaris i el sector hoteler.
Fer un alberg a cada barri del districte pels sense sostre,
tenint en compte els recursos econòmics publics.
Prolongar el tram Besós, que pase por Colon y suba a Motjuic, lo
más próximo al castillo, pase por el estadio olímpico, MNAC y
acabe en Plaza España. Así conseguiremos conectar mucho mejor la
montaña con la ciudad, sobre todo la zona del castillo.
Prolongar la L3 del metro hacia el Baix Llobregat, pasando por
Esplugues, Sant Joan Despí y Sant Feliu de Llobregat. Con esta
medida seguro que muchos dejaremos el coche para desplazarnos a
Barcelona.
Cal apostar realment per la cultura a Barcelona,amb un màxim
responsable que l'impulsi,la potencii i la protegeixi.Per
tant,reclamem la tornada de la figura de la Regidoria de Cultura.
Es habitual que en los cruces, cuando se pone verde para los
peatones, pasen vehículos que giran y se crean situaciones
peligrosas, a veces apuran mucho y no frenan hasta último
momento. Sería conveniente que no pasaran vehículos con el
semáforo en verde para los peatones o si no, que los 15 primeros
segundos sean exclusivos para los peatones.
Hi ha molts ciutadans/es la qual,la seva situació econòmica es
crítica però amb ingressos mínims i que pateixen talls d'aigua i
electricitat.Per tant proposem la creació d'un equip de
voluntaris que els ajudin amb temes higiènics personals i del seu
domicili.
Modificar el baremo de puntuación de los procesos de contratación
pública para que las empresas de economía social o que siguen los
principios de la economía del bien común, sean mejor valoradas.
Si el límit de velocitat dels cotxes és aquesta per permetre'ls
frenar i evitar accidents, el tramvia també hauria de circular
màxim a aquesta velocitat, amb més motiu perquè té més dificultat
de frenada.
Proposo que es deixin d'utilitzar els "bufadors" que ara
s'utilitzen per recollir la brossa de les voreres perquè aixequen
pols i pol·len i creen problemes greus de salut a les persones
al·lèrgiques.
El soroll i els fums en una ciutat on hi viu la gent és
incoherent. Els cotxes i les motos són el principal causant de
tanta insalubritat. Per tant,  la solució  lògica és encaminar la
ciutat cap a, primer una mobilitat elèctrica i, segon, cap a
pràctica eliminació de l'espai pels vehicles privats. Prou fums i
prou soroll!
Barcelona compta amb una xarxa de biblioteques de proximitat molt
completa, són ben construïdes, fan molta activitat i se'ls dóna
molt d'ús. Però no hi ha una gran biblioteca pública; les grans
biblioteques són universitàries i no tothom hi pot accedir.
Hauria de ser un edifici emblemàtic per a tots els públics.
Canviar la filosofia dels ajuts a la rehabilitació per poder
facilitar els processos i agilitzar els tràmits. Com que els
ajuts sempre están condicionats a unes ordenances, revisar
aquestes ordenances per agilitzar els tràmits.
Actuació als assentaments de Mora d´Ebre i Mare de Deu del Coll.
Necessitat de salubritat.
Experimentar  i pensar alternatives per produir habitatge social:
provar altres formules de tinença com la masoveria, les remuntes,
habitatges buits, compartir, cooperatives...
Regular les promocions d´ habitatges molt grans, amb molta
superfície, perquè ocupen espai amb potencialitat d´esser
habitatge social. Possibilitat de dividir habitatges. Limitar la
relació de persones amb m2 per habitant. En aquest sentit anar
amb comte de  l´especulació.
Botigues de protecció oficial i promoure´ls per poder viure i
treballar al mateix lloc. Potenciar els lloguers d´habitatge i
botiga. La vitalitat al barri sá aconsegueix amb comerç a les
plantes baixes.
Promoue una campanya de recuperació del comerç de la Rambla.
Recol•locar les estàtues al llarg de tota la Rambla perquè ara
estan concentrades a la Rambla de Santa Mònica i els treballadors
no poden treballar adequadament.
Incentivar una política pública d’habitatge públic a la Rambla i
el seu entorn per tal que esdevingui de nou un espai viu i
ciutadà es necessari que hi hagi veïns i veïnes i per això cal
incentivar les polítiques de lloguer públic.
Taxa turística de dia per als turistes dels creuers, incrementant
la taxa turística de pernoctacions de un euro la nit a un euro
per persona, augmentar la taxa que paguen les terrasses i que els
ingressos es reinverteixin en els veïns i comerciants.
Regular l’impacte de les activitats comercials en l’espai públic
de la Rambla.
Regular el volum màxim de música de les tendes, prohibir les
pantalles a l’exterior dels locals i impedir la proliferació dels
comerços il•legals.
Regular el trànsit per evitar l’entrada massiva de vehicles que
no aporten res a la Rambla ni son veïns ni comerciants.
Controlar els productes (menjar, tèxtil, souvenirs...) que es
venen als comerços de la Rambla i el seu entorn per aconseguir
potenciar els productes de km 0 amb bonificació fiscal per als
comerços.
Promoure la informació sobre els productes d'oci cultural
(cinema, teatre, museus, sales d'exposició...) destinats a
barcelonins i descomptes exclusius per a residents de la ciutat i
interrelacionar aquestes ofertes culturals amb altres comerços de
proximitat de l'entorn.
L'Ajuntament ha d'organitzar una campanya per tal que els
comerços que ho vulguin tinguin flors de les floristeries de la
Rambla i promoure la demanda de la flor fresca a la Rambla.
Ordenació singular de les terrasses dels locals de restauració i
l'ús que fan de l'espai públic.
Reduir les discoteques a la Rambla i al seu entorn i aplicar
control de les conductes a l'espai públic dels seus clients
Establir els mecanismes adients per controlar els elevats preus
dels lloguers dels locals de la Rambla.
Augmentar el control i les inspeccions als locals que formen part
del monocultiu comercial (restauració, souvenirs, mòbils...) per
assegurar que compleixen amb les regulacions i normatives
vigents.
Fomentar una regulació comercial basada en mesures fiscals que
parteixin de criteris que estimulin la diversitat, els tipus de
comerços amb major presència a la Rambla paguin taxes i impostos
més elevats.
Agilitzar i simplificar els tràmits administratius pels comerços
de proximitat de la Rambla i el seu entorn per reduir els temps
de demora i, sempre, tenint en compte l'impacte que té pel
veïnat.
Revisar el règim sancionador per incloure mesures punitives
envers aquells locals que vulnerin les normatives, com la
retirada indefinida del permís per tenir terrassa a l'espai
públic als locals.
Revisar el percentatge de productes de menjar per emportar que es
permet vendre al Mercat de la Boqueria.
Intevención pública amplia y con fuerza para poder hacer uso
(recuperar) del espacio público por parte de los vecinos.
Inspecciones en locales de hostelería para regular horarios y
espacio de las terrazas
Tener en cuenta lo que dicen los niños, a los adolescentes y a
las personas mayores las propuestas de transformación de la
ciudad.
Diversidad de usos de la Rambla (estatuas, actividades de
vecinos)
Desplazar licencias de comercio y hoteles a otros distritos. Tasa
turística.
Recuperar edificios del ayuntamiento y los edificios vacios para
vivienda.
Articular el uso de la rambla con la playa y los barrios que la
colindan (Raval y Gótico)
Uso de las plantas bajas para uso de los vecinos y como
catalizador de actividades a impulsar.
Información sobre un plan de ordenación de la Rambla y que se
abra un proceso de participación.
Oferir un servei de denúncia i seguiment dels problemes de
soledat de les persones grans, especialment les dones, a través
del Servei de Telealarma.
Establir una normativa que obligui a situar els aparells d'aire
condicionat en espais tancats a partir d'una potència concreta,
independentment de si són per a l'ús domèstic o comercial.
Identificar aquelles activitats que generen més costos directes o
externs per pensar en sistemes de taxes municipals o preus
públics per assegurar un major retorn social.
Avui en dia el retorn fiscal a l'ajuntament és mínim i si no hi
ha taxa és per poder competir amb altres ports d'Europa.
Imposar sancions més altes per tal de desincentivar l'activitat
il·legal i per ingressar diners a la hisenda municipal.
Gravar més fortament aquelles activitats turístiques que estan en
zones saturades per incentivar la descongestió i la
desconcentració.
Es troba molt insuficient l'import cobrat als turistes, sobretot
comparat amb altres ciutats europees.
Hi ha tipologies d'allotjament turístic (HUTs i albergs i
pensions) que tenen un tracte diferencial pel que fa als impostos
immobiliaris ja que són conversions d'habitatge a altres usos
turístic. Cal tenir-ho en compte a l'hora de recalcular a l'alça
els valors cadastrals d'aquests immobles per augmentar la
imposició fiscal.
De la venta de productes a pensar els instruments de promoció com
a configuradors dels fluxes, responent a les necessitats de la
ciutat.
Els comportaments poden variar àmpliament si és la primera vegada
(que es visitaran les icones) que si és la segona o tercera o més
vegades que ve a la ciutat.
Hi ha molts punts d'interès i esdeveniments de visita que no són
coneguts pels propis residents. Només augmentant la massa crítica
de visites locals podrem fer pols d'atracció a les àrees
perifèriques de la ciutat per desviar-hi visitants i turistes.
Ampliar la destinació requereix reforçar el treball conjunt entre
les destinacions i amb Turisme de Barcelona com a instrument de
promoció.
L'actual model de negoci de Turisme de Barcelona basat en la
gestió i venda de productes és un límit per a l'execució de la
promoció turística de la ciutat de forma estratègica.
Redefinir i reconfigurar les oficines d'acord amb la seva funció
depenent de la seva ubicació i de la possible relació amb el seu
entorn. Sota una estratègia conjunta, hi pot haver programes
concrets per a cada oficina.
La comunicació en origen és clau per configurar la imatge i marca
de la destinació. Si s'ometen punts sobresaturats i s'amplia
l'espectre a altres punts d'interès, esdeveniments, paisatges,
etc. es poden induir noves demandes en destinació,
Aquest trajecte es fa la majoria de vegades a peu per la manca
d'alternatives i perquè és la via més ràpida. Caldria preveure
alguna solució mitjançant transport públic per a les persones
grans i amb mobilitat reduïda
Es proposa a Torre Baró o proximitats, per tal de reduir el volum
de trànsit entrant a la ciutat per la Meridiana. Per a què una
proposta com aquesta sigui efectiva es posa de manifest la
necessitat d’una bona xarxa de transport públic per accedir a la
ciutat que connecti amb amb aquest aparcament dissuasiu
En el tram de l’Av. Meridiana entre la cruïlla amb Rio de Janeiro
i fins al Passeig de Fabra i Puig existeix un carril pel qual no
s’hi pot circular perquè la senyalització horitzontal ho
prohibeix. Es planteja utilitzar aquest carril per fer més
‘verda’ la Meridiana i utilitzar-lo com a filtre respecte el
trànsit, el soroll i la pol·lució
La comunicació entre les entitats del barri és indispensable. Es
proposa convocar una jornada de treball per tal de que les
entitats del barri, etc relacionades amb l’educació en el lleure
es puguin conèixer i iniciar una col·laboració si així ho
decideixen.
Es proposa que, durant els caps de setmana els patis de les
escoles del districte estiguin oberts per tal que les entitats
d’educació en el lleure del districte hi puguin fer activitats.
En les licitacions públiques els participants demanen que
l’Ajuntament no prioritzi la part econòmica davant la pedagògica
Per millorar, centralitzar i simplificar la informació es proposa
elaborar una guia relacionada amb els recursos en el lleure.
També un inventari amb els equipaments i espais existents
Formar a joves per a què obtinguin la titulació de monitor de
lleure. Això permetria facilitar el relleu dins de les entitats.
Ningú pot ser exclòs per motius econòmics per això es proposa que
el punt d’informació formi i subvencioni.
Les entitats en el lleure del districte manifesten una manca de
locals per realitzar activitats, a més les condicions de cessió
no s’adeqüen a les seves necessitats per això reivindiquen poder
tenir locals propis.
Actualment el districte compta amb equipaments municipals o bé
espais públics com parcs que poden acollir activitats de les
entitats però sovint la rigidesa dels horaris o condicions de
cessió no corresponen amb les necessitats de les entitats.
Impulsar taules de diàleg entre les entitats per treballar el
lleure i millorar la difusió i les polítiques.
Millorar la difusió de les activats amb un catàleg online de tota
l oferta de activitats i amb la recuperació la mostra d’entitats
des de l’ajuntament
Es considera que molta gent fa servir els carrers de Trinitat
Nova per accedir a Barcelona i evitar la Meridiana si està
col·lapsada. D'altra banda, molta gent també aprofita per aparcar
el seu vehicle al barri i agafar des d'allà el transport públic,
fent difícil que la gent del barri pugui aparcar-hi
Dissenyar i aplicar models d’intervenció basats en evidència,
contrastats i avaluats.
Sumar els recursos que es creïn a les xarxes de serveis i
professionals ja existents.
Promoure els serveis i recursos sociocomunitaris i articular-los
en la xarxa.
Articular i aprofitar els recursos específics existents en els
diferents nivells de l’administració (per exemple serveis
d’habitatge).
Projectes i accions de prevenció en salut mental i consum de
tòxics en adolescents.
Crear un model d’intervenció integral en matèria d’habitatge.
Crear recursos residencials terapèutics menys rígids,
flexibilitzant-los i adaptant-los a les necessitats de les
persones i col·lectius amb problemàtiques molt específiques (per
exemple, menors tutelats per la DGAIA).
Acompanyar als joves que han de sortir del sistema educatiu per
evitar que quedin exclosos i puguin realitzar el seu projecte de
vida.
Desenvolupar programes d’economia social per persones amb
problemàtica de salut mental i garantir l’acompliment de
clàusules socials en empreses.
Crear recursos de continuïtat per joves tutelats per la DGAIA a
partir dels 18 anys.
Promoure la inclusió del col·lectiu de persones amb trastorn
mental en la oferta cultural dels barris, realitzant tallers
oberts als centres cívics i sensibilitzant els professionals que
hi treballen.
Crear i adaptar recursos per a col·lectius i persones amb
diferents necessitats i situacions afegides a la salut mental
(gent gran, persones amb discapacitat, persones que surten de
presó). Vetllar per l’atenció adequada de les seves necessitats,
i específicament de les persones amb patologia dual.
Fer els serveis públics més accessibles. La intervenció des d’un
model integrador: una visió global de la persona i el treball en
xarxa dels professionals. Compartir una visió d’acompanyament
entre els professionals per afavorir intervencions coherents.
Formació i recursos específics per professionals de la infància i
adolescència. Espais de coordinació i treball amb espais joves i
casals.
Tornar a articular la xarxa d’educadors/es de carrer i els
experts en casos iPSI. Evitar externalitzar aquests serveis i
incloure’ls en els equips de serveis socials.
Definir necessitats des de la comunitat, potenciar treball en
xarxa i comunitari. Desenvolupar i reforçar atenció a domicili
amb intervencions de proximitat que evitin la exclusió de les
persones ateses (p.ex revisar protocol atenció de crisis amb
professionals de proximitat). Promoure les relacions naturals i
quotidianes entre les persones.
Revisar i consolidar els canals de participació dels
professionals en la definició i desenvolupament dels serveis.
Treballar en la integració dels diferents territoris
d’intervenció: salut, salut mental i serveis socials. Afavorir la
interacció dels serveis i professionals sanitaris i socials.
Implicar més recursos per facilitar aquesta coordinació i
integració.
Evitar que tenir un trastorn mental sigui un criteri d’exclusió
de l’accés a serveis públics municipals i treballar la
complementarietat de serveis (per exemple, residencial amb
treballadora familiar). Revisar els graus de dependència i
discapacitat així com les franges d’edat.
Atendre posant-nos al nivell del que necessita la persona i
oferint una informació clara. Acompanyar en el transit pels
serveis de salut mental, des d’una visió de continuïtat
assistencial i acompanyament al llarg de la vida. Sensibilitzar,
informar sobre els serveis i els indicadors de salut (què fer
quan et trobes malament o tens símptomes).
Incrementar la oferta de serveis i recursos per a familiars de
persones amb problemàtiques de salut mental.
Facilitar la compatibilitat de les prestacions i les oportunitats
de realitzar feines pagades puntuals.
Promoure accions educatives, de sensibilització i de informació
sobre el estigma i etiquetatge al voltant de la salut mental.
Augmentar recursos per teràpies complementàries com la
psicològica.
Prescripcions socials i formació als professionals sobre recursos
comunitaris, associatius i alternatives terapèutiques existents.
Potenciar alternatives al ingrés psiquiàtric. Posar èmfasi a
l’atenció a domicili i telefònica per a moments de crisis; o fins
i tot als hospital però en altres espais de hospitalització.
Assessorament jurídic gratuït amb previsió de futur, suport i
defensa dels pacients i familiars per part de professionals
especialitzats.
Millorar el  pla d’estudis dels estudis de Psicologia incorporant
noves teràpies i especialitzant als docents i alumnes en salut
mental.
Prevenció  i promoció de salut mental en tots els àmbits de la
vida. Per exemple, es pot crear una guia informativa.
Generalitzar la figura del PSI a tots els barris i incloure el
juvenil.
Garantir que es puguin fer sol·licituds de recursos durant tot el
any.
Promoure alternatives terapèutiques com: esport, relaxació, grups
d’ajuda familiar i incloure la figura del pacient expert.
Incloure en les licitacions de serveis de l’ajuntament els
centres especials de treball de salut mental. Promoure la
discriminació positiva a aquestes empreses.
Creació de més serveis d’habitatge incloent el suport de
professionals als pisos.
Millorar i garantir la coordinació entre els serveis sanitaris i
els serveis socials (cal avançar en una integració executiva i a
nivell de recursos / pressupostos de manera territorial).
Adaptar els recursos disponibles a les necessitats reals dels
ciutadans en funció dels territoris i les demandes. Revisar els
models per veure com es poden adaptar els serveis sanitaris en
funció dels territoris i les diferents realitats que es troben a
la ciutat.
Promoure las participació activa dels ciutadans / usuaris en la
Sanitat, incorporant les seves propostes i presència en els
òrgans de decisiu i gestió, des d’un punt de vista de
coresponsabilitat i no tan des de un punt de vista “defensiu”.
Promocionar l'empoderament en salut a través dels professionals
preparats i qualificats en aquest model. Calen recursos i
sobretot reorientar els que ja tenim.  Aprofitar estructures
comunitàries ja existents:, “ens ho hem de creure tots",
estructura veïnal, serveis socials i atenció primària.
Que els pacients amb malalties mentals puguin ser atesos a prop
del seu àmbit familiar, no havent de fer ells i els seus
cuidadors llargs desplaçaments als centres d’atenció.
Crear un centre de psiquiatria general que inclogui urgències i
visites però que aculli també a entitats, associacions, etc. amb
el propòsit de reforçar el treball dels hospitals.
Cercar sinergies sociosanitàries i integrar-les al sistema
sanitari.
Suport a l'atenció sociosanitària a domicili: com a manera
d'estalviar ingressos mèdics (hi ha molta gent que no vol estar
ingressada a l'hospital). S'ha de donar suport als cuidadors.
Fomentar hàbits alimentaris. Incorporar projectes a l’àmbit
escolar.
Potenciar les accions comunitàries, en xarxa i en petit grup, les
quals funcionen i resulten vitals per a grups específics, com per
exemple la gent gran.
Polítiques de salut pública que tinguin en compte la diversitat
de les malalties. No reduir a l’aspecte sanitari, fer prevenció,
promoció i abordatge més enllà de l'atenció sanitària.
Augment la capacitat d’incidència política dels afectats per les
malalties i dels familiars / cuidadors en aspectes com la gestió
d’equipaments, la definició de polítiques, programes i projectes.
Activar la llei de mecenatge. Necessària per incrementar el
finançament privat del que es podrien beneficar les associacions.
Reforçar a les entitats en el seu paper d’acompanyament. Donar a
conèixer les entitats als serveis públics, que els especialistes
facin “prescripció” social a les entitats (necessitat per manca
de continuïtat assistencial).
Formar als professionals des del model d’empoderament. Passar del
model assistencial a un model empoderador. No generar dependència
dels professionals.
Atendre les necessitats que es deriven de la dependència
hospitalària; transport, conciliació laboral/hospital, economia,
etc pensant tan en les persones malaltes com en els seus
familiars / cuidadors.
Adaptació curricular i d’accessibilitat de les escoles. Revisar
criteris d’accés i reconeixement de malalties minoritàries.
Promoure permeabilitat i renovació en les associacions i entitats
de persones malaltes  i familiars (més voluntaris, renovació de
juntes).
Facilitar i reconèixer la tasca de les entitats; més espais per
les entitats, més finançament públic, ajudar a fer xarxa a les
entitats.
Flexibilitat i adaptació: compatibilitat pensions, graus de
discapacitat, malalties/situacions.
Informació fiable sobre salut, no discriminadora, clara i
entenedora.
Implantació de corredors verds urbans que conectin el Districte i
la Serralada de Collserola, i altres districtes, com el d'Horta o
Sant Andreu, promovent i millorant l'accés a aquest entorn
natural i creant lligam.
Ampliar i millorar aquesta xarxa a partir del punt central del
Castell de Torre Baró a altres espais singulars de Collserola,
relacionats amb aquest entorn natural com les entrades al Parc
des de Nou Barris.  Donaran serveis per promoure visites
escolars, d'esplais o públic en general, posant en relleu els
valors ambiental naturals i històrics
Dotar la part del Rec Comtal que hi ha a Nou Barris d'activitats
que sensibilitzin a la població sobre aquest recurs natural i
històric que té el Districte i que això contribueixi a un millor
manteniment i dignificació d'aquest espai.