Psykisk helsevern for vaksne (2026)

2026

# Helseatlas

Psykisk helsevern for vaksne i perioden 2020-2024

**Utgitt av:** Helse Førde HF**,** Seksjon for forsking og innovasjon**,** Fag og utviklingsavdelinga **Gradering:** Open

**Dato:** Mars 2026

**Tittel:** Helseatlas for psykisk helsevern for vaksne

**Oppdragsgjevar:** Helse- og omsorgsdepartementet og Helse Vest RHF

**ISBN:** 978-82-691504-8-3 E-bok (PDF)

#### **Forfattarar:**

Oddne Skrede

Sweta Tiwari

Haji Kedir Bedane

Knut Ivar Osvoll

Bjarne Martens Nes

Jagrati Jani-Bølstad

#### **Ressursgruppe:**

Helseatlaset er utarbeidd i samarbeid med ei ressursgruppe besta ande av:

Lars Ravn Øhlckers, Assisterande fagdirektør, Helse Vest RHF

Per Arne Holman, Analysesjef, Lovisenberg Diakonale Sykehus

Lars Lien, Professor, Universitetet i Innlandet, Leiar Norsk psykiatrisk foreining

Inge Joa, Stavanger Universitetssykehus, Leiar Nasjonalt kvalitetsregister for behandling i psykisk helsevern for vaksne

Eysteinn Udberg, Brukarrepresentant for Helse Førde HF, Rusettervernet i Sogn og Fjordane

# **Forord**

Lik tilgang til helsetenester, uavhengig av kvar vi bur, er eit sentralt ma l i norsk helsepolitikk. Helseatlas, som systematisk samanliknar bruken av helsetenester mellom ulike geografiske omra de, er eit viktig verktøy for a na dette ma let.

Det er no ti a r sidan Helse Vest og Helse Nord fekk i oppdrag fra Helse- og omsorgsdepartementet a utvikle ei nasjonal helseatlasteneste i samarbeid med Helsedirektoratet. Sidan da har Fag- og utviklingsavdelinga i Helse Førde og Senter for klinisk dokumentasjon og evaluering (SKDE) i Helse Nord publisert over 20 atlas innan ulike fagomra de.

I dette nyaste atlaset gir vi ei grundig oversikt over bruken av tenester innan psykisk helsevern for vaksne i Noreg i perioden 2020–2024. Atlaset viser at det samla sett ikkje er store geografiske skilnader i bruken av polikliniske tenester i psykisk helsevern, men at variasjonen er stor for fleire av dei største diagnosegruppene. Det er o g betydeleg variasjon i ventetider, pasientforløp, behandlingsintensitet og bruk av private avtalespesialistar. Til saman gir dette eit breitt bilete av korleis psykisk helsevern fungerer i Noreg – og kvar det er rom for forbetring.

I arbeidet med atlaset har vi hatt eit nært samarbeid med sentrale fagpersonar innan psykisk helsevern og ein brukarrepresentant. Vi vil rette ei stor takk til denne ressursgruppa, som har bidrege til a gjere atlaset ba de praksisnært og relevant.

Vi er glade for a kunne presentere Helseatlas for psykisk helsevern for vaksne fra Helse Førde – og ha par at funna vert tekne aktivt i bruk av fagmiljø og beslutningstakarar for a styrke psykisk helsevern i heile landet.

Førde 19.mars 2026

Dagrun Kyrkjebø Konstituert utviklingsdirektør Helse Førde HF

### Innhald

| 1.          | Innleiing                                      | 5  |
|-------------|------------------------------------------------|----|
| 2.          | Hovudfunn                                      | 6  |
| 3. Metode   |                                                | 7  |
| 3.1.        | Datakjelder                                    | 7  |
| 3.2.        | Geografisk inndeling                           | 7  |
| 3.3.        | Utval og aldersgrupper                         | 7  |
| 3.4.        | Definisjonar                                   | 8  |
| 3.4.1.      | Polikliniske kontaktdagar                      | 8  |
| 3.4.2.      | Alvorsgrad                                     | 8  |
| 3.4.3.      | Innleggingar                                   | 9  |
| 3.4.4.      | Storbrukarar                                   | 9  |
| 3.4.5.      | Pasientforløp                                  | 9  |
| 3.4.6.      | Forløpsintensitet                              | 10 |
| 3.5.        | Vurdering av variasjon                         | 10 |
| 3.6.        | Kjønns- og aldersjustering                     | 11 |
| 3.7.        | Datakvalitet og personvern                     | 11 |
| 4. Resultat |                                                | 12 |
| 4.1.        | Samla bruk av psykisk helsevern for vaksne     | 12 |
| 4.1.1.      | Vaksne i poliklinisk behandling (Helseføretak) | 13 |
| 4.1.2.      | Vaksne i poliklinisk behandling (DPS-omra de)  | 14 |
| 4.1.3.      | Forløpsintensitet                              | 15 |
| 4.1.4.      | Døgnbehandling (Helseføretak)                  | 17 |
| 4.1.5.      | Døgnbehandling (DPS-omra de)                   | 19 |
| 4.1.6.      | Storbrukarar                                   | 20 |
| 4.1.7.      | Forløp etter døgnbehandling                    | 20 |
| 4.2.        | Diagnosespesifikk bruk av psykisk helsevern    | 23 |
| 4.2.1.      | Angstlidingar                                  | 23 |
| 4.2.2.      | Obsessiv-kompulsiv liding (OCD)                | 25 |
| 4.2.3.      | Post-traumatisk stressliding (PTSD)            | 27 |
| 4.2.4.      | Depresjonslidingar                             | 29 |
| 4.2.5.      | Bipolare lidingar                              | 34 |

| 4.2.6.     | Psykoselidingar                                 | 37 |
|------------|-------------------------------------------------|----|
| 4.2.7.     | Personlegdomsforstyrringar                      | 41 |
| 4.2.8.     | Attention Deficit/Hyperactivity Disorder (ADHD) | 43 |
| 4.2.9.     | Eteforstyrringar                                | 45 |
| 4.3.       | Kommunehelsetenesta                             | 47 |
| 5.         | Konklusjon                                      | 49 |
| Figurliste |                                                 | 50 |
| Referansar |                                                 | 52 |
| Vedlegg    |                                                 | 53 |

# **1.Innleiing**

Psykisk helsevern for vaksne omfattar eit breitt spekter av utgreiing, behandling og oppfølging i spesialisthelsetenesta og omfattar tenester i helseføretak, private ideelle organisasjonar og hos avtalespesialistar. Dette atlaset omfattar aktivitet i psykisk helsevern for vaksne og private avtalespesialistar i psykisk helsevern, og inkluderer ba de poliklinisk og døgnbasert behandling. 

For a fa tilgang til spesialisthelsetenester krevst det vanlegvis tilvising fra fastlege. Nokre pasientar fa r sitt første møte med psykisk helsevern gjennom øyeblikkeleg hjelpinnleggingar. I tillegg til spesialisthelsetenesta viser atlaset o g kor mange innbyggjarar som har vore i kontakt med fastlege for psykiske plager.

All rapportering i helseatlaset er gjort etter pasienten sin bustadregion, som svarar til opptaksomra da til sjukehus og distriktspsykiatriske senter (DPS). Tal pasientar og kontaktar er ogsa framstilt som ratar, altsa tal per 10 000 innbyggjarar i det geografiske omra det.

Forma let med atlaset er a synleggjere geografiske variasjonar i bruk av tenester, og a bidra til betre innsikt og forsta ing av korleis tilbodet er organisert og nytta i ulike delar av landet. Datagrunnlaget gir eit viktig utgangspunkt for fagleg refleksjon og helsepolitisk planlegging. Ved a analysere slike mønster kan ein ogsa identifisere moglegheiter for meir likeverdig tilgang til behandling, og peike pa omra de der ressursbruken kan optimaliserast. Ma let er a støtte arbeidet med a sikre mest mogleg likeverdig tilgang til psykisk helsevern for vaksne, uavhengig av kvar i landet ein bur.

# **2.Hovudfunn**

Helseatlaset for psykisk helsevern for vaksne viser at det er store geografiske forskjellar i bruk og organisering av psykisk helsevern i Noreg, trass i at pasientomfanget i psykisk helsevern har vore stabilt over tid pa nasjonalt niva . Forskjellane i tilgang til behandling og oppfølging av enkelte psykiske lidingar indikerer ulik praksis og organisering, og reiser spørsma l om tilbodet innan psykisk helsevern er likeverdig.

Hovudfunna kan oppsummerast i følgjande punkt:

- Det er betydeleg fleire kvinner enn menn som fa r behandling i psykisk helsevern for vaksne. Dei fleste pasientane er i aldersgruppa 25–44 a r, som sta r for hovudtyngda av behandlingsaktiviteten.
- Det er store forskjellar i median ventetid mellom opptaksomra da, fra rundt 25 til 80 dagar fra tilvising. Det er ingen klar samanheng mellom ventetid og kor intensiv behandlinga er etter oppstart.
- Medan den samla bruken av polikliniske tenester innan psykisk helse ikkje varierer stort i Noreg, er det store forskjellar mellom opptaksomra da for dei enkelte diagnosegruppene, spesielt ADHD, eteforstyrring og personlegdomsforstyrring. Behandlingsaktiviteten varierer mykje. Opptaksomra da som skil seg ut med høgast bruk av poliklinisk behandling har ofte ein høg andel som fa r behandling hos private avtalespesialistar. Det er ogsa betydeleg variasjon mellom opptaksomra da i den samla bruken av døgnopphald.
- Ein relativt liten andel av pasientane sta r for ein stor del av den samla ressursbruken i spesialisthelsetenesta. Pasientar med psykoselidingar er særleg overrepresentert blant storbrukarane, medan pasientar med angst- og stemningslidingar i gjennomsnitt har la gare tenestebruk.
- Mindre enn halvparten av pasientane med depresjon eller psykose som er utskrivne fra døgnbehandling fa r oppfølging innan ei veke. Det er betydeleg geografisk variasjon i oppfølginga ba de fra  spesialisthelsetenesta og kommunehelsetenesta etter utskriving, særleg ved psykoselidingar. Oppfølging og god koordinering etter at pasienten er utskriven er kritisk viktig for a sikre kontinuitet og redusere risikoen for tilbakefall og alvorlege utfall som sjølvmord og alvorleg sjølvskade.
- Tal pasientar og poliklinisk behandling for depresjon og angst har ga tt noko ned i perioden 2020-2024, men er framleis dei mest utbreidde diagnosane i spesialisthelsetenesta. Kategorisert etter alvorsgrad er det diagnosen moderat depresjon som sta r for størsteparten av den polikliniske behandlinga i alle opptaksomra da. Dette viser at spesialisthelsetenesta ikkje berre behandlar dei mest alvorlege tilfella, men og eit stort volum pasientar med mildare lidingar.
- Poliklinisk behandling for vaksne med ADHD har nær dobla seg pa landsbasis i perioden 2020-2024, og auken er gjennomga ande for alle opptaksomra da. Det er flest unge vaksne som fa r behandling for ADHD og fleire kvinner enn menn.
- Over ein halv million personar, tilsvarande 17% av den vaksne befolkninga, hadde a rleg kontakt med fastlege eller legevakt for psykiske plager. I gjennomsnitt hadde

desse 3,3 konsultasjonar i a ret. Det var ei auke i konsultasjonar for alle opptaksomra de i perioden, med liten geografisk variasjon.

# **3.Metode**

### 3.1. Datakjelder

Grunnlaget for analysane er registerdata henta fra :

- Norsk pasientregister (NPR)
- Kommunalt pasient- og brukarregister (KPR)
- Statistisk sentralbyra (SSB)

NPR gir data om aktivitet i sektorane psykisk helsevern for vaksne og avtalespesialistar. KPR gir data om konsultasjonar hja allmennlege og legevakt. Begge registera er forvalta av Folkehelseinstituttet (FHI) og data dekkjer perioden 2020–2024. Innbyggjartal er henta fra SSB.

Helse Førde er aleine ansvarleg for tolking og presentasjon av data som er utleverte. NPR og KPR har ikkje ansvar for analysar eller tolkingar som er baserte pa data dei har levert ut

# 3.2. Geografisk inndeling

Dei fire regionale helseføretaka har eit lovpa lagt sørgje-for-ansvar for a tilby innbyggjarane nødvendige tenester i spesialisthelsetenesta. Tilbodet skal vere likeverdig, uavhengig av kvar i landet ein bur (Helsedirektoratet, 2015). Ved vurdering av geografisk variasjon i innbyggjarane sin bruk av psykiske helsetenester i vaksen-psykiatrien, er landet difor delt inn etter helseføretaka sine opptaksomra de.

Pasientane er plasserte i buomra de etter folkeregistrert adresse pa kontaktpunktet. Analysane i helseatlaset er basert pa kva opptaksomra de pasienten bur i, og ikkje kvar behandlinga fann stad. Buomra da svarar til helseføretaka sine opptaksomra de i 2025. I analysar pa distriktspsykiatriske senter (DPS)-niva er SSB si kommunefordeling fra 2025 nytta. Der informasjon om bustadkommune mangla i datagrunnlaget, blei pasienten ekskludert fra analysane. Liste over kva helseføretak eller sjukehus det er definert opptaksomra de for, kortnamna pa desse og kva kommunar og bydelar som høyrer til kvart opptaksomra de og DPS-omra de finn du i Vedlegg 1.

## 3.3. Utval og aldersgrupper

Analysen omfattar personar i alderen 18–64 a r, definert ut fra alder ved kontakt i psykisk helsevern for vaksne. Enkelte pasientar over 18 kan likevel framleis fa behandling i barneog ungdomspsykiatrien (BUP), utifra stabilitet i sjukdomsbiletet og for a omsynta behovet for kontinuitet i behandlinga.

Pasientane som innga r i analysen har hatt kontakt med sektorane:

- Psykisk helsevern for vaksne
- Avtalespesialistar i psykisk helsevern

I overordna analysar er alle opphald inkluderte uavhengig av diagnosar, medan opphald i diagnosespesifikke analysar er inkluderte ved relevante F-kodar i ICD-10-kodeverket.

I analysar for kommunehelsetenesta er aktuell kode i kodeverk ICPC-2 nytta: P01-P29 (symptom og plager) og P70-P99 (diagnosar/sjukdommar) unntatt P15-P19 (gjeld ruslidingar). Følgjande takstkodar er brukt:

- '2ad': Fysisk konsultasjon dagtid
- '2ae': E-konsultasjon dagtid
- '2aef': E-konsultasjon kveld
- '2aek': E-konsultasjon legevakt/kveld
- '2ak': Fysisk konsultasjon kveld/legevakt
- '2ed': Gruppebehandling
- '11ad': Heimebesøk, dagtid
- '11ak' -Heimebesøk, kveldstid

Det er rekna tal pa unike pasientar per a r og buomra de. Pasientar som flyttar kan bli telt fleire gonger i ulike buomra de. Det nasjonale pasienttalet er derfor noko la gare enn summen av pasientar i alle buomra de.

### 3.4. Definisjonar

#### 3.4.1. Polikliniske kontaktdagar

Polikliniske kontaktdagar reknast som all kontakt der pasienten vart inn- og utskriven same dato, og omfattar ba de polikliniske konsultasjonar og dagbehandling. Kontaktane omfattar ba de direkte og indirekte konsultasjonar. Atlaset skil ikkje mellom fysiske konsultasjonar og konsultasjonar som skjer via video eller telefon, og inkluder o g andre typar indirekte kontaktar. Administrative kontaktar er ikkje konsultasjonar, men er eit ma l pa den breiare oppfølginga pasienten fa r.

Analysane nyttar kontaktdagar som aktivitetsma l, da vi ser helsetenestebruk fra pasienten sitt perspektiv, og sa leis ikkje skil mellom ulike ma tar a strukturere dagen pa . ISF-reglementet nyttar ei liknande praktisk tilnærming, ved at polikliniske kontaktar i løpet av same dagen som hovudregel skal sla ast saman til eitt opphald, med enkelte unntak. Strukturerte polikliniske opphald tel som berre eitt opphald uavhengig av desse unntaka. Opphald etter ISF-reglementet er o g aktuelle som aktivitetsma l, men ISFopphald endrar resultata i analysane lite.

#### 3.4.2. Alvorsgrad

Kontaktar for depresjon og bipolare lidingar er klassifiserte etter alvorsgrad.

Alvorsgrad ved depressive lidingar:

- Alvorleg: F32.2–.3, F33.2–.3
- Moderat: F32.1, F33.1
- Mild: F32.0, F33.0
- Vedvarande stemningsliding: F34.\* (inkludert underkodar)
- Uspesifisert episode: F32.8–.9, F33.8–.9, F33.4, samt treteiknskodar F32/F33

Alvorsgrad ved bipolare lidingar:

- Alvorleg: F30.2, F31.2, F31.4, F31.5
- Moderat: F30.1, F31.1, F31.3, F31.6
- Mild: F30.0, F31.0, F31.7
- Uspesifisert episode: F30.8–.9, F31.8–.9, samt treteiknskodar F30/F31

#### 3.4.3. Innleggingar

Døgnopphald er definert som opphald med:

- Omsorgsniva lik 1 eller utdato større enn inndato, innan sektor psykisk helsevern for vaksne. Opphald vert sla tt saman na r dei innga r i same behandlingsforløp, t.d. ved flytting mellom institusjonar, og der det ikkje ga r meir enn 8 timar mellom utskriving og ny innskriving.
- Aktuell utskrivingsdiagnose som hovudtilstand

Ved samansla tte opphald i diagnosespesifikke analysar vert opphaldet inkludert ved hovudtilstand i det siste av dei samansla tte opphalda. I dei diagnosespesifikke analysane vert behandling analysert dersom talgrunnlaget er stort nok til at det er statistisk robust. Innleggingar er analyserte dersom tal personar med ein spesifikk diagnose pa a rsbasis er rundt 2000 eller høgare.

#### 3.4.4. Storbrukarar

Analysar av storbrukarar viser pasientane med høgast tal kontaktdagar og døgnopphald, ved fem grupper som utgjer den eine halvparten av aktiviteten. Kontaktdagar og innleggingar er nytta som eining, etter definisjonar i standardanalysar, med inkludering av aktuell diagnose som hovudtilstand. Mange pasientar har fleire opphald med ulike diagnosekodar, og pasientar med fleire diagnosar kan sa leis innga i fleire diagnosegrupper. Grupperinga vert gjort ved a sortere tal episodar per pasient fra høgste til la gaste tal, og deretter dele pasientar i ti grupper etter sum av episodar. Gruppering av kvar tiande prosentdel er gjort etter summering av tal episodar inntil summen utgjer ti prosent, sa startar summering av neste tiande prosentdel osv. Det betyr at tal pasientar vert la gare i grupper med høgre tal episodar per pasient.

### 3.4.5. Pasientforløp

Analysen av pasientforløp etter døgnbehandling byggjer på helseregisterdata som koplar informasjon om innleggingar, utskrivingar og vidare kontaktar i både spesialist- og kommunehelsetenesta. Populasjonen består av pasientar med psykoselidingar eller depresjon som utskrivingsdiagnose, som har vore innlagde i psykisk helsevern for vaksne og utskrivne i perioden 2020-2023.

For kvar utskriving blir pasientane følgde i tre definerte tidsintervall; (i) dei første 72 timane, (ii) dei første 7 dagane og (iii) dei første 30 dagane etter utskriving. Desse periodane er valde fordi dei representerer kritiske fasar der risikoen for tilbakefall, manglande oppfølging og behov for samanhengande tenester er særleg høg.

- Spesialisthelsetenesta: polikliniske kontaktar og reinnleggingar innan sektor psykisk helsevern med hastegrad.
- Kommunale tenester: Konsultasjonar, definert ved takstkodar, og kontaktar med fastlege eller legevakt med tilstandskode i ICPC2-kodeverket som byrjar pa P ( psykiske symptom, plager eller lidingar)

#### 3.4.6. Forløpsintensitet

Analyse av forløpsintensitet identifiserer polikliniske kontaktdagar i sektor psykisk helsevern for vaksne, med minst ein kontakt med aktuell F-kode pa tilvisinga. Tilvisingsperioden startar na r tilvisinga er motteken, og identifiserer dato ved variablane ansienndato og ventetid sluttdato.

Siste dag er sett til 8. kontaktdag, fordi kontaktdagar etter denne fa r for fa moglegheiter for inklusjon for 2023, som omfattar kontaktdagar fram til utgangen av 2024. Grensa avheng av kor mange kontaktdagar kvar pasient har, og ettersom vaksne har la gare tal kontaktdagar per pasient enn barn og unge er forløpstida i analysen sett kortare enn i tidlegare publisert i Helseatlas for barn og unge (*[Helseatlas Psykisk helsevern for barn og](https://apps.skde.no/helseatlas/v2/bup)  unge*[, 2025\)](https://apps.skde.no/helseatlas/v2/bup).

# 3.5. Vurdering av variasjon

Ei rekke ma l kan nyttast for a fastsetje størrelsen pa variasjonen. Variasjon i Helseatlas er ma lt ved forholdstal (FT og FT2), variasjonskoeffisient (CV) og systematisk variasjonskomponent (SCV og SCV2).

**Forholdstal (FT)** er enkle ma l pa variasjon som viser forholdet mellom den høgaste og la gaste raten. Sa leis viser høgare forholdstal større variasjon i ratane. For forholdstal2 (FT2) er den høgaste og la gaste raten fjerna, som gjer ma let mindre følsamt for ekstremverdiar.  

**Variasjonskoeffisienten (CV)** er standardavviket til ratane dividert pa gjennomsnittet til ratane, multiplisert med 100. CV tek omsyn til alle ratane og korleis desse varierer fra gjennomsnittet.

**Den systematisk variasjonskomponenten (SCV)** reknar o g variasjon av alle ratane, men tek omsyn til den systematiske delen av variasjonen, noko som gjer ma let til det føretrekte. For SCV2 er den høgaste og la gaste raten fjerna, som gjer ma let mindre følsamt for ekstremverdiar.

Vi reknar variasjon ma lt ved SCV pa mindre enn 3 som liten variasjon, 3,1 til 5,4 som middels variasjon, 5,5 til 10 som stor variasjon og SCV meir enn 10 som særs stor variasjon. I litteraturen har det vore foresla tt at SCV større enn 3 kan tilskrivast praksisforskjellar i helsetenesta (Appleby et al., 2011).

Medan forholdstala er enklare a bruke og tolke, er CV og SCV meir fullstendige ma l pa variasjon. SCV tek i tillegg omsyn til at delar av variasjonen er tilfeldig, og sidan den sa leis justerer for tilfeldig variasjon ved sma tal er den ofte det føretrekte ma let pa variasjon. SCV har likevel svakheiter ved at den er sa rbar for tal kontaktar eller pasientar, samt

forskjellar i tal innbyggjarar mellom opptaksomra da. Det taler for ei meir samansett vurdering av variasjon der dei ulike ma la pa variasjon vert tolka heilskapleg.

Dei to variantane av forholdstala, samt dei to variantane av systematisk variasjonskomponent, skil seg fra kvarandre etter om høgaste og la gaste bør takast omsyn til eller ikkje. I statistikk har dei ytste verdiane ofte stor innverknad pa ma let ein reknar ut, og om innverknaden er for stor er det aktuelt a utelate desse for at ma la vere mindre sensitive for ytterverdiane (FT2, SCV2). Utelating kan likevel vere problematisk fordi dei ytste verdiane representerer reelle data for delar av pasientpopulasjonen som er like sentrale som resten. FT2 og SCV2 bør i dette atlaset tilleggast mindre vekt enn høvesvis FT og SCV ettersom dei ytste verdiane har høg relevans.

# 3.6. Kjønns- og aldersjustering

For a kunne gjere samanlikningar av tenestebruk pa tvers av opptaksomra de med ulik kjønns- og alderssamansetnad, er alle ratar i atlaset justerte for alder og kjønn. Utan slik justering ville observerte forskjellar i bruk av tenester i større grad kunne reflektere demografiske variasjonar i befolkningssamansetnad snarare enn reelle forskjellar i tenestebruk. Justeringa av ratane er gjort ved direkte standardisering, med befolkninga per 2022 som referanse. Ved utrekning av standardiserte ratar vert ratane vekta med den eine, same folketalssamansetnaden som i landet som heilskap, sa standardiserte ratar viser ratane om opptaksomra da hadde hatt denne befolkningssamansetnaden. Slik vert dei standardiserte ratane samanliknbare mellom opptaksomra da og forskjellar i alderseller kjønnssamansetnad mellom opptaksomra da er ikkje a rsak til variasjon i standardiserte ratar.

Justering av systematisk variasjonskomponent (SCV) og SCV 2 er utført ved bruk av indirekte standardisering. Standardiseringa tek utgangspunkt i den gjennomsnittlege fema rige landsraten, og vektar denne med kjønns- og alderssamansetnaden i opptaksomra da. I utrekninga av SCV innga r sa leis ratar for opptaksomra da som om dei hadde hatt same tal pasientar/kontaktar som pa landsbasis, men tek omsyn til ulik kjønns- og alderssamansetnad.

Det er ikkje justert for andre forhold som kan tenkast a pa verke behovet for tenester, til dømes sosiodemografiske faktorar. Variasjonen ma derfor tolkast i lys av dette.

# 3.7. Datakvalitet og personvern

Ved feil eller manglar i data vart desse handterte pa følgjande ma te:

- I data for avtalespesialistar mangla ein del kontaktar informasjon om pasienten sitt kjønn. For desse pasientane vart kjønn henta fra ein annan kontakt pasienten hadde
- Opphald med ukjent ut-dato vart ekskluderte

Av personvernomsyn vert ikkje tal eller ratar publiserte dersom dei byggjer pa færre enn 6 pasientar.

# **4.Resultat**

#### 4.1. Samla bruk av psykisk helsevern for vaksne

Primær- og spesialisthelsetenesta har komplementære roller i utgreiing og behandling av psykiske lidingar hos vaksne. Primærhelsetenesta er oftast pasienten sitt første møte med helsetenesta, og har ein viktig tilvisingsfunksjon. Dei sta r o g for behandling av lettare og moderate psykiske lidingar. Dersom pasienten har eitt eller fleire symptom pa moderat til alvorleg psykisk liding som gir redusert funksjonsevne, skal primærhelsetenesta vurdere tilvising til spesialisthelsetenesta. Spesialisthelsetenesta tilbyr utgreiing og behandling ved meir samansette eller alvorlege tilstandar, og skal samarbeide med kommunen der det er behov for langvarig oppfølging. 

Pasientar med behov for langvarige og koordinerte tenester har rett til a fa ein koordinator i ba de kommune- og spesialisthelsetenesta. Ved poliklinisk behandling i spesialisthelsetenesta er det behandlingsansvarleg lege som avklarar kven som følgjer opp pasienten. Det kan anten vere fastlegen eller lege i spesialisthelsetenesta. 

*Figur 1. Gjennomsnittleg tal pasientar i psykisk helsevern per år i perioden 2020-2024.*

Figuren over viser kjønns- og aldersfordelinga blant vaksne pasientar (18–64 a r) som har hatt kontakt med psykisk helsevern i spesialisthelsetenesta. Den illustrerer at kvinner er overrepresenterte i dei fleste aldersgrupper. Kjønnsforskjellen og den skeive aldersfordelinga kan spegle reelle variasjonar i førekomst og alvorsgrad av psykiske lidingar, men kan o g reflektere ulik terskel for a søkje hjelp og systematiske skilnader i bruk av tenester mellom kjønna. Samstundes kan variasjonane vere knytte til strukturelle forhold i tenestetilbodet, som prioriteringar, tilvisingspraksis og i kva grad tenestene er tilpassa ulike livsfasar. Dette peikar pa behovet for a vurdere om psykisk helsevern for vaksne er tilstrekkeleg tilgjengeleg og treffsikkert utforma for ulike kjønnsgrupper.

I det følgjande vil vi ga nærare inn pa poliklinisk aktivitet og døgnbehandling for psykiske lidingar, i analyse av overordna aktivitet i psykisk helsevern for vaksne og hos avtalespesialistar i psykisk helsevern. I dei overordna analysane undersøker vi aktiviteten samla, og i dei diagnosespesifikke analysane vert behandling analysert dersom talgrunnlaget er stort nok til at det er statistisk robust.

#### 4.1.1. Vaksne i poliklinisk behandling (Helseføretak)

I perioden 2020-2024 fekk i gjennomsnitt 183 000 personar a rleg poliklinisk behandling for psykiske lidingar, med til saman 2 259 000 kontaktdagar a rleg. Det betyr at kvar person i gjennomsnitt hadde 12,3 kontaktdagar kvart a r. Pasientraten for poliklinisk behandling var relativt stabil pa landsbasis i løpet av fema rsperioden, samt for dei fleste opptaksomra da, medan enkelte hadde betydelege endringar (Vedlegg 5).  Den geografiske variasjonen i pasientratar mellom opptaksomra da var liten, og dei fleste la g nær landsgjennomsnittet. Lovisenberg skil seg ut med ein høgare pasientrate pa 735 per 10 000 innbyggjarar, medan Stavanger ligg i nedre del av skalaen med ein rate pa 465 per 10 000 innbyggjarar.

Kontaktdagsraten var svært stabil fra a r til a r, ba de for landet som heilskap og for dei aller fleste opptaksomra da, men UNN og Finnmark hadde ein betydeleg auke i rate for kontaktdagar gjennom perioden (Vedlegg 5).  Dei fleste opptaksomra da ligg relativt nær landsniva et, men enkelte omra de skil seg ut. Oslo (Lovisenberg og Oslo universitetssykehus (OUS)) har ba de høg total kontaktmengde og ein stor del av behandlinga utført av avtalespesialistar. Helgeland, Finnmark og St. Olav har la g total kontaktmengde og svært la g bruk av avtalespesialistar. Dette kan spegle ulikskap i organisering, tilgjenge og kapasitet i spesialisthelsetenesta, samt variasjon i kor mange avtalespesialistar som finst i regionen. Høg andel behandling hos avtalespesialistar kan indikere eit utbreidd privattilbod, men bruken kan o g pa verke samhandling og koordinering, særleg ved behov for langvarig oppfølging. 

At kontaktdagar varierer meir enn pasientratar tyder o g pa forskjellar i intensitet og varigheit av behandling, ikkje berre i tilgang. Nokre omra de behandlar fleire pasientar med færre kontaktar, medan andre gir meir omfattande behandling til eit mindre tal pasientar.

*Figur 2. Tal pasientar (øverst) og tal kontaktdagar (nederst) i poliklinisk behandling i psykisk helsevern. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 år.*

#### 4.1.2. Vaksne i poliklinisk behandling (DPS-omra de)

Na r vi ser nærare pa opptaksomra da for dei distriktspsykiatriske sentra (DPS) er det meir lokale variasjonar enn det som kjem fram pa helseføretaksniva . Troms, Lofoten og Voss skil seg ut med dei største endringane gjennom fema rsperioden. Figur og tabell som viser variasjonar mellom om lag 70 DPS-opptaksomra de finnes i nettversjonen [\(Helseatlas](https://apps.skde.no/helseatlas/v2/psyk2/#vaksne-i-psykisk-helsevern)  [Psykisk helsevern for vaksne\)](https://apps.skde.no/helseatlas/v2/psyk2/#vaksne-i-psykisk-helsevern).

Pasientratane varierer fra 455 pa Jæren til 788 i Nord-Troms, noko som viser at forskjellane mellom dei DPS-omra da ikkje er mindre enn dei vi ser mellom helseføretaka sine opptaksomra de. Det er nokre systematiske skilnader mellom dei regionale helseføretaka. Helse Midt og Helse Sør-Øst ligg begge rundt 554, noko over landsraten pa 547 pasientar per 10 000 innbyggjarar. Helse Vest ligg noko la gare med ein rate pa 538 pasientar per 10 000 innbyggjarar, medan Helse Nord ligg høgast med ein pasientrate pa 563 per 10 000 innbyggjarar. Desse variasjonane kan indikere ulik organisering, avstand, kapasitet og bruk av polikliniske tenester mellom DPS-omra da.

Kvart a r hadde om lag 183 000 personar til saman rundt 2 259 000 kontaktdagar i poliklinikk. Det svarer til eit gjennomsnitt pa 12,3 kontaktdagar per person. Raten er stabil pa landsbasis gjennom perioden, men for enkelte av DPS-omra da er endringane betydelege. Nord-Troms, Tromsø og omegn, Vestera len og Midt-Finnmark hadde markant auke, medan Kongsvinger og Voss hadde ein tydeleg nedgang. Variasjonen mellom DPSomra da var stor. Lovisenberg og Nord-Troms skil seg ut med høgaste ratar samanlikna med andre DPS-omra de.

Na r ein ser pa tal kontaktdagar per pasient, er forskjellane ogsa store. Gjøvik, Tromsø og omegn og fleire bydelar i Oslo er blant DPS-omra da med høgast tal kontaktdagar per pasient. I nedre del er alle DPS i Helse Førde, samt fleire DPS i Finnmark og Fonna .

Mellom dei regionale helseføretaka har Helse Midt klart la gast tal kontaktdagar per pasient, medan Helse Vest og Helse Nord ligg noko høgare. Helse Sør-Øst er den einaste regionen som ligg over landssnittet pa 12,3, med 12,8 kontaktdagar per pasient, om lag ein kontakt meir per pasient enn dei andre regionane.

#### 4.1.3. Forløpsintensitet

Intensitet, det vil seie kor hyppig det er dagar med kontakt mellom pasient og tenestene, er eit viktig kvalitetsma l for behandling av mange psykiske lidingar. I det følgjande viser vi ma l pa forløpsintensitet i den tidlege delen av pasientforløpet i poliklinisk behandling for nokre større diagnosegrupper: depresjon, angstlidingar, PTSD, eteforstyrring og personlegdomsforstyrringar.  

Analysen av forløpsintensitet omfattar helseføretaka, ettersom adekvate tal for private avtalespesialistar ikkje er tilgjengelege. Den omfattar sa leis rundt 75 prosent av aktiviteten i spesialisthelsetenesta, og ma tolkast med atterhald om at den ikkje er fullt ut representativ.

Analysen inkluderer forløp av ulik varigheit fra a ret der tilvisinga var motteken. For a sikre at alle pasientar skal kunne bli registrerte med eit langt nok forløp fra motteken tilvising, er 2023 siste a r i analysen. Median er nytta som ma l og viser til det tal dagar som er hyppigast førekommande. Gjennomsnittet er noko høgare, men kan vere misvisande for samanlikning fordi ein mindre del pasientar med høgt tal dagar trekker opp gjennomsnittet mykje. 

I tabellen viser kolonnane under kontaktdag 1 a ra for motteken tilvising, og median tal dagar fram til første kontaktdag, altsa til første polikliniske time etter at tilvisinga kom til spesialisthelsetenesta. Sa leis viser kolonnane under kontaktdag 1 median tal dagar pasientane i det aktuelle opptaksomra det har i ventetid. Vidare viser kolonnane under kontaktdag 2 median tal dagar fra 1. til 2. kontaktdag for kvart av a ra. Kolonnane under kontaktdag 3 median tal dagar fra 2. til 3. kontaktdag osv.

*Figur 3. Forløpsintensitet i det tidlege pasientforløpet i poliklinisk behandling*

Det er store forskjellar i ventetider mellom opptaksomra da. Personar heimehøyrande i opptaksomra da til UNN eller Finnmark har meir enn dobbelt sa lange ventetider som personar i Vestfold eller Førde. Kolonne 2 viser at omra da med lange ventetider ikkje nødvendigvis er dei med la g intensitet na r forløpet kjem i gang. Finnmark, Østfold og Diakonhjemmet har forholdsvis høgt tal dagar fra kontaktdag 1 til kontaktdag 2, og av desse har dei to førstnemnde la gare intensitet til dei neste kontaktdagane, medan intensiteten for Diakonhjemmet er høgare for dei neste kontaktane. Fra kontaktdag 3 og vidare utover i forløpet held intensiteten seg relativt stabil for alle opptaksomra da.  

Gjennomsnitta av 1.-8. kontaktdag og 3.-8. kontaktdag, vist i kolonnane nede til høgre, viser intensiteten i heile det tidlege forløpet, og intensiteten na r forløpet er komme litt i gang. Kolonna med tittel "Diff." viser differansen i intensiteten mellom periode 1.-8. og 3.- 8. Tala i denne kolonna viser dermed om intensiteten er ulik utover i forløpet (3.-8.) samanlikna med heile perioden (1.-8.). Sa leis viser ein høg differanse om det gitt rett til helsehjelp, medan la g  differanse viser større grad av planmessigheit. Det er jamt over ikkje nokon sterk samanheng mellom ventetider og intensitet na r forløpet kjem i gang. Men nokre opptaksomra de skil seg fra dette: Førde har kort ventetid, men la gare intensitet

i forløpet vidare. Motsett har UNN og Nordland lange ventetider, men høg intensitet na r forløpet kjem i gang.

#### 4.1.4. Døgnbehandling (Helseføretak)

I perioden 2020-2024 var i gjennomsnitt 21 800 personar innlagde a rleg i psykisk helsevern for vaksne. Pasientraten var svært stabil i løpet av fema rsperioden, ba de pa landsniva og i dei fleste opptaksomra da. Pa landsbasis svarte dette til 65 innlagde pasientar per 10 000 innbyggarar kvart a r, om lag 0,6 prosent av den vaksne befolkninga i alderen 18-64 a r.

Geografisk variasjon i pasientratane er middels, med ein systematisk variasjonskomponent (SCV) pa 3,9. I ba de Helse Vest og i Helse Midt la g alle opptaksomra da nært opp mot landsgjennomsnittet, medan Helse Sør-Øst viste større indre variasjon. I Osloomra det hadde dei fleste opptaksomra da, med unntak av Lovisenberg, blant dei la gaste ratane nasjonalt.

Høgast pasientratar finn ein i delar av Helse Nord. Opptaksomra da i Finnmark, Nordland og UNN hadde alle rundt 92 innlagde pasientar per 10 000 innbyggarar a rleg, klart høgare enn landsgjennomsnittet. La gast rate hadde Diakonhjemmet, med 39 innlagde pasientar per 10 000 innbyggjarar.

I perioden 2020-2024 hadde pasientane i gjennomsnitt 39 200 døgnopphald a rleg i psykisk helsevern. Det betyr at kvar pasient i gjennomsnitt hadde 1,8 døgnopphald a rleg. Døgnopphaldsraten var svært stabil i løpet av fema rsperioden, ba de for landet som heilskap og for dei fleste opptaksomra da.

Variasjonen mellom opptaksomra da som heilskap var stor, med ein SCV pa 6,6. UNN skil seg ut med høgare døgnopphaldsrate enn øvrige opptaksomra de. UNN har rundt fire gonger sa høg døgnopphaldsrate som Diakonhjemmet, som har la gast rate. Forskjellar i døgnopphaldsrate kan reflektere forskjellar i behov, men o g at tilbodet er ulikt organisert. Til dømes har enkelte opptaksomra de meir utbygde FACT-tilbod - oppsøkande behandlingsteam - enn andre, som gir ei vriding i retning av høgare poliklinisk tilbod.

Figuren under viser at det er middels geografiske forskjellar (SCV 3,4) i liggedøgn per 10 000 innbyggjarar i psykisk helsevern for vaksne (18–64 a r) og ratane er relativt stabile over tid. UNN, Finnmark og Telemark ligg høgast, medan Nord-Trøndelag, Vestfold og Diakonhjemmet har la gast liggedøgn. Variasjonen mellom regionar kan spegle ulik organisering, tilgjenge til ambulante tenester, kapasitet i døgnbehandling og lokal behandlingspraksis. 2024-niva et ligg for dei fleste regionar pa om lag same niva som tidlegare a r, noko som tyder pa at forskjellane er strukturelt forankra og stabile over tid.

*Figur 4. Tal pasientar (øverst), opphaldsrate (midten) og liggedøgnsrate (nederst) i døgnbehandling i psykisk helsevern. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 år.*

Median liggetid i dagar for døgnopphald i psykisk helsevern for vaksne i Norge var pa 7 dagar, men det er betydelege geografiske forskjellar. Nokre opptaksomra de har svært korte opphald, medan andre har om lag dobbelt sa lang median liggetid. Variasjonen innanfor fleire omra de er betydeleg, noko som kan tyde pa ulik pasientsamansetning eller praksis. Det samla biletet peiker pa at liggetida i døgnbehandling varierer mellom regionar.

*Figur 5. Liggetid i tal dagar for døgnopphald hos vaksne i psykisk helsevern.*

#### 4.1.5. Døgnbehandling (DPS-omra de)

Kvart a r hadde 21 800 personar 39 200 samla opphald i spesialisthelsetenesta. For dei fleste regionane som heilskap var ikkje endringa sa stor i perioden, men det var betydelege endringar mellom opptaksomra da til kvart av dei distriktspsykiatriske sentra. Av regionane hadde Helse Nord den høgaste raten, medan dei tre øvrige var nær landsraten.

For kvar enkelt av regionane var variasjonen la gare i Helse Midt og Helse Vest, samanlikna med dei to øvrige regionane. I Helse Sør-Øst hadde Strømmme rundt tre gonger sa høg opphaldsrate som Vindern, som hadde la gast. Mange av DPS-omra da i Oslo-omra det er i nedre del. I Helse Nord var o g variasjonen betydeleg, der Sør-Troms har over dobbelt sa høg rate som Mosjøen, som har la gast. Figur og tabell for døgnbehandling per DPS-omra de finnes i [nettversjonen av atlaset.](https://apps.skde.no/helseatlas/v2/psyk2/#vaksne-i-psykisk-helsevern)

#### 4.1.6. Storbrukarar

Analysar av storbrukarar viser at ein liten del av pasientane sta r for ein stor del av bruken av helsetenestene i psykisk helsevern, ved at dei viser fordelinga i bruk av pasientar som sta r for høgast tal av høvesvis kontaktdagar og døgnopphald per pasient. Pasientar med psykoselidingar utgjer ein stor andel, om lag halvparten av pasientane i gruppa med flest polikliniske kontaktar (820 pasientar), og nær 90 prosent i gruppa med flest døgnopphald (217 pasientar).

Angst- og stemningslidingar er vanlegare i pasientgruppene med la gare bruk av helsetenester (rundt 2200 pasientar). Talet pa pasientar med psykoselidingar viser ein svak auke (150 pasientar). For meir detaljerte tal, metodisk grunnlag og fordelingar etter diagnosegrupper og bruksniva sja Vedlegg 4.

#### 4.1.7. Forløp etter døgnbehandling

Pasientar som har vore innlagde for psykiske lidingar har behov for eit breitt spekter av tenester fra ba de spesialist- og kommunehelsetenesta etter døgnopphaldet. I denne utvida analysen ser vi nærare pa forløpet for dei større gruppene av innlagde pasientar i psykisk helsevern; personar som er innlagde for psykoselidingar og personar innlagde for depresjon. Forløpet til pasientane etter utskriving omfattar ei rekke tenester i primær- og spesialisthelsetenesta. Fokus er pa dei første 72 timane, dei første 7 dagane og dei første 30 dagane etter utskriving. Desse tidsromma representerer kritiske fasar der risikoen for tilbakefall, manglande oppfølging og behov for samanhengande tenester er særleg høg. I den første fasen etter utskriving er oppfølgingssamtale innan 72 timar viktig for personar med sjølvmordstankar eller -a tferd. Denne pasientgruppa er generelt meir sa rbar enn andre i psykisk helsevern den første veka etter utskriving.

Populasjonen er pasientar som har vore utskrivne i 2020-2023. Dei følgjande tabellane viser prosentdel som fa r:

- konsultasjon i primær- eller spesialisthelsetenesta innan 72 timar etter utskriving.
- oppfølging i poliklinikk, hos fastlege og legevakt i løpet av dei første 7 dagane etter utskriving
- oppfølging i poliklinikk, hos fastlege og legevakt i løpet av dei første 30 dagane etter utskriving

Vidare viser tabellen andelen som vert reinnlagde innan høvesvis 7, 14 og 30 dagar etter utskriving. Detaljar om type tenester som vert nytta, reinnleggingar og liknande er vist i [nettversjonen av atlaset.](https://apps.skde.no/helseatlas/v2/psyk2/#vedlegg)

*Figur 6. Forløp etter utskriving for pasientar med depresjon*

Pa landsbasis mottek ein tredjedel av dei som har vore innlagde for depresjon oppfølging innan 72 timar. Dei fleste regionane er i nærleiken av dette, men tala er klart la gare i Helse Nord. Det er store variasjonar mellom helseføretaka i oppfølginga, der rundt 20 prosent i Førde, Nordland og Finnmark har ein oppfølgande konsultasjon dei første 72 timane, medan i Vestfold mottek 55 prosent av pasientane ein slik konsultasjon i primær- eller spesialisthelsetenesta. For mange av helseføretaka er prosentdelen pa rundt 30.

Den første veka etter utskriving sta r poliklinikk og fastlege for oppfølging av mange av pasientane. Pa landsbasis fa r 42 prosent poliklinisk behandling. Det er store forskjellar mellom helseføretaka. Medan 22 prosent i Finnmark er i poliklinisk oppfølging i løpet av den første veka, fa r heile 56 prosent i Helgeland, Lovisenberg og Vestfold i ei slik oppfølging i løpet av den same tida. Dei andre opptaksomra da fordeler seg mellom desse ytterpunkta. Ser vi pa oppfølginga innan 30 dagar, varierer denne fra 49 til 75 prosent. Nordland og Finnmark ligg la gast, medan Bergen ligg høgast. Mange av opptaksomra da er pa rundt 70 prosent etter 30 dagar.

Ein tredjedel er i kontakt med fastlege i løpet av den første veka etter utskriving. Medan prosentdelen er relativt lik pa tvers av regionane, er variasjonen betydeleg mellom opptaksomra da. La gast andel fastlegekontakt har Helgeland og Diakonhjemmet, med rundt 22 prosent, medan Vestfold, Innlandet og Stavanger har høgast, med over 40 prosent. Na r det gjeld konsultasjonar hos fastlege, er o g opptaksomra de Helgeland og Diakonhjemmet la gast, med 14 prosent. Fleire andre helseføretak har o g la ge andelar pa under 20 prosent. Høgst andel konsultasjonar er det i opptaksomra da Stavanger og Innlandet, som for kontaktar, men Nordland og Vestfold er o g høgt pa konsultasjonar, med nær 30 prosent som fa r konsultasjonar i løpet av den første veka. Berre 5 prosent av pasientane med depresjon er i kontakt med legevakt i løpet av denne perioden, med noko variasjon mellom opptaksomra da.

Forholdsvis fa pasientar vert reinnlagde den første veka etter utskriving, men etter 30 dagar er talet meir betydeleg. Pa landsbasis vert 10 prosent reinnlagde i løpet av ein ma nad etter utskriving. Variasjonane er noksa store mellom helseføretaka, og varierer fra 5 prosent i Finnmark til 20 prosent med ny innlegging i Fonna.

*Figur 7. Forløp etter utskriving for pasientar med psykose*

For personar innlagde med psykose mottek 37 prosent oppfølging i form av konsultasjon i primær- eller spesialisthelsetenesta etter 72 timar. Variasjonen er noksa stor mellom helseføretaka, fra 23 prosent i Finnmark til 52 prosent i Lovisenberg. Det er o g forskjellar mellom regionane, fra 27 prosent i Helse Nord til 40 prosent i Helse Sør-Øst. Den vidare oppfølginga innan ei veke hos fastlege, legevakt eller i poliklinikk er viktig fordi symptom kan endre seg raskt, og av omsyn til informasjon og ansvar for oppfølging. Andelen som er i kontakt med fastlege for psykoseliding i løpet av den første veka er 26 prosent for kontaktar og 10 prosent for konsultasjonar. Kontaktar varierer fra 15 prosent i Lovisenberg til 39 prosent i Innlandet. Konsultasjon uttrykker behandling meir spesifikt enn kontakt og opptaksomra de Innlandet har høgast andel konsultasjonar med fastlege med 17 prosent, medan Diakonhjemmet har la gast med 5 prosent.

Ser vi nærare pa oppfølging i poliklinikk er andelen pa landsbasis pa 52 prosent, men med store variasjonar. Oppfølginga den første veka varierer fra 16 prosent i Finnmark til 76 prosent i Lovisenberg. Oppfølginga innan 30 dagar varierer fra 38 prosent til 91 prosent, og det er dei to same opptaksomra da som har la gaste og høgaste andel ogsa i dette tidsrommet. Lovisenberg har la g andel oppfølging hos fastlege og høg i poliklinikk, men denne samanhengen verkar ikkje a vere sterk for mange av opptaksomra da. Opptaksomra da i Helse Nord har langt la gare prosentdel i poliklinikk. Samtidig er andelen oppfølging hos fastlege ikkje særleg høgare.

Ein mindre del av pasientane har kontakt med legevakt i løpet av den første veka, med rundt 8 prosent pa landsbasis. Det er imidlertid ein del variasjon i denne, fra 4 til 13 prosent.

Na r det gjeld reinleggingar, er prosentdelen relativt høg, og betydeleg høgare enn for depresjon. Pa landsbasis vert 22 prosent vert reinnlagde i løpet av første ma naden etter utskriving. Andelen varierer fra 11 prosent i OUS til 32 prosent i Fonna. Sistnemnde har o g høgast andel reinlegging for depresjon.

Oppsummert ser vi store geografiske forskjellar pa ei rekke indikatorar for oppfølging, og ved antatt lik førekomst skal variasjonen tilseie underoppfølging i enkelte opptaksomra de. Til ein viss grad kan enkelte indikatorar forklarast av forskjellar i organisering, men dei store forskjellane i oppfølging i spesielt prosentdel i poliklinikk tyder pa at innlagde ikkje mottek lik oppfølging uavhengig av kvar dei bur. Spesielt for psykoselidingar er forskjellane mellom regionane store. Helse Nord har 18 prosentpoeng la gare oppfølging etter 30 dagar samanlikna med Helse Sør-Øst, og dei enkelte opptaksomra da har alle la gare andelar enn nesten alle opptaksomra da i Helse Sør-Øst.

# 4.2. Diagnosespesifikk bruk av psykisk helsevern

#### 4.2.1. Angstlidingar

Angstlidingar er ei av dei større diagnosegruppene innan psykisk helsevern. Det er flest personar med angstlidingar i aldersgruppene 18–24 a r og 25–34 a r, og kvinner er i klart fleirtal i alle aldersgrupper. Talet pa pasientar fell gradvis med aukande alder fra 25-34 a r. Dette samsvarer med etablerte epidemiologiske funn der angstlidingar er vanlegast i ung vaksen alder og meir utbreidde blant kvinner enn menn (Remes et al., 2016).

*Figur 8. Gjennomsnittleg tal pasientar med angst- og stressrelaterte lidingar per år i perioden 2020-2024.*

#### *Poliklinisk behandling for angst*

Kvart a r hadde i gjennomsnitt 24 600 personar til saman 234 000 kontaktdagar for angstlidingar. I løpet av fema rsperioden ser vi ein stor reduksjon i tal personar som mottek behandling (Vedlegg 5). Nedgangen var størst for opptaksomra da i midtre og nedre del av ratane, noko som tyder pa at den geografiske variasjonen har auka noko over tid. Det er middels geografisk variasjon i pasientraten mellom opptaksomra da, med ein systematisk variasjonskomponent (SCV) pa 5,1. Lovisenberg og Bergen har rundt dobbelt sa høge pasientratar som UNN og Stavanger. Det er o g noko forskjell mellom dei regionale helseføretaka, og med unntak av Finnmark er alle opptaksomra da med høge ratar i Helse Vest og i Helse Sør-Øst.

Kvar pasient hadde i gjennomsnitt 9,5 kontaktdagar i løpet av eitt a r. Lovisenberg og OUS skil seg ut med høgare rate for kontaktdagar enn dei andre opptaksomra da, og nesten alle omra da som ligg over landsraten ligg i opptaksomra da til Helse Sør-Øst. Tal kontaktdagar per pasient varierer fra 7 til 11 dagar, noko som ligg innanfor normalvariasjonen samanlikna med andre tilstandar. Det er ein klar tendens til at opptaksomra da som har høg kontaktrate ogsa har mange kontaktdagar per pasient, noko som indikerer at høg pasient intensitet bidreg til a trekke opp raten. UNN og Stavanger skil seg noko fra dette mønsteret, sjølv om dei har relativt høge tal kontaktdagar per pasient, ligg dei berre pa moderate niva na r det gjeld samla kontaktdagsrate.

Avtalespesialistar sta r for ein stor del av behandlinga for angstlidingar, med rundt 40 prosent, og prosentdelen er klart større i omra da som o g har dei høgaste samla kontaktdagstratane. Variasjonen er altsa liten for pasientar behandla i helseføretaka- det er bruken av avtalespesialistar som varierer mykje. Samla er variasjonen dermed stor, med ein SCV pa 7,2.

#### 4.2.2. Obsessiv-kompulsiv liding (OCD)

Pasientar med obsessiv-kompulsiv liding (OCD) er ei mindre pasientgruppe innanfor angst- og stressrelaterte lidingar. Dei fleste er i aldersgruppene 18-24 og 25-34 a r, og i desse aldersgruppene mottek fleire kvinner enn menn behandling. Tal personar som mottek behandling er la gare i dei eldre aldersgruppene, og kjønnsforskjellane mindre.

*Figur 9. Tal pasientar (øverst) og tal kontaktdagar (nederst) i poliklinisk behandling for angst. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 år.*

*Figur 10. Gjennomsnittleg tal pasientar med OCD per år i perioden 2020-2024.*

#### *Poliklinisk behandling for Obsessiv-kompulsiv liding (OCD)*

Obsessiv-kompulsiv liding (tvangsliding, OCD) utgjorde ei relativt lita gruppe personar innanfor angst- og stressrelaterte lidingar. I perioden 2020-2024 hadde i gjennomsnitt 3800 personar 39 500 kontaktdagar a rleg i poliklinisk behandling. Pa landsbasis endra pasientraten seg lite i løpet av fema rsperioden, men nokre av opptaksomra da hadde markante endringar (Vedlegg 5). Diakonhjemmet, Bergen og Helgeland hadde ein tydeleg reduksjon i raten.

Den geografiske variasjonen i pasientraten var middels, med SCV pa 5,4. Opptaksomra da i Oslo-omra det, og Bergen, hadde rundt dobbelt sa høg pasientrate som Helgeland, som hadde la gast. Det er ein tendens mot at opptaksomra da i Helse Vest og Helse Sør-Øst har høgare rate for pasientar samanlikna med dei to nordlegare regionane, eit trekk vi o g ser for andre angstlidingar.

Kvar pasient hadde i gjennomsnitt 10,3 kontaktdagar i a ret. Med SCV pa 8,1 var den geografiske variasjonen i kontaktdagsraten for OCD stor, der Lovisenberg og OUS hadde rundt tre gonger sa høg kontaktdagsrate som Helgeland og Møre og Romsdal. I desse opptaksomra da kjem ein stor del av kontaktdagane fra avtalespesialistar, noko som er typisk for Oslo-omra det. I dei fleste andre opptaksomra de er kontaktdagane i hovudsak knytte til offentleg psykisk helsevern. Helgeland, Møre og Romsdal og Østfold har dei la gaste ratane totalt sett. Mønsteret viser at ba de tilgang pa og organisering av behandling varierer betydeleg mellom regionane, med særleg høg kapasitet og breitt behandlingstilbod i Oslo-omra det.

Pa nasjonalt niva var det ein liten reduksjon i raten i løpet av fema rsperioden, men utviklinga var ulik mellom opptaksomra da (Vedlegg 5). Variasjonen i kontaktdagsraten er større enn variasjonen i pasientraten for OCD. Dette tyder pa at oppfølginga pasientane fa r skil seg meir mellom opptaksomra da enn sjølve talet pa pasientar. Dette er o g reflektert i forskjellane i tal kontaktdagar per pasient.

#### 4.2.3. Post-traumatisk stressliding (PTSD)

Post-traumatisk stressliding (PTSD) er ei stor gruppe pasientar innan angst- og stressrelaterte lidingar. Flest kvinner mottek behandling i alle aldersgrupper, og tal pasientar er jamnare fordelt etter alder enn for andre angst- og stressrelaterte lidingar.

*Figur 11. Tal pasientar (øverst) og tal kontaktdagar (nederst) i poliklinisk behandling for OCD. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 år.*

*Figur 12. Gjennomsnittleg tal pasientar med PTSD per år i perioden 2020-2024.*

#### *Poliklinisk behandling for Post-traumatisk stressliding (PTSD)*

I perioden 2020-2024 hadde i gjennomsnitt 17 000 personar rundt 235 000 kontaktdagar i poliklinisk behandling for posttraumatisk stressyndrom (PTSD). Dette gjer pasientgruppa til ei av dei større innanfor psykisk helsevern. Det er ein markant auke i pasientraten i løpet av fema rsperioden, og denne utviklinga var tydeleg for dei fleste opptaksomra da (Vedlegg 5).

Den geografiske variasjonen mellom opptaksomra da er middels (SCV 4,3). Finnmark skil seg ut med betydeleg høgare pasientrate enn resten av landet, om lag dobbelt sa høg rate som Stavanger, som ligg la gast. For dei fleste opptaksomra da ligg raten nær landsniva et.

Kvart a r hadde i gjennomsnitt 17 000 personar rundt 235 000 kontaktdagar i poliklinikk for posttraumatisk stressliding (PTSD). Dette tilsvarar om lag 13,7 kontaktdagar per pasient per a r. Kontaktdagsraten auka markant gjennom fema rsperioden, noko som skil seg fra utviklinga for andre angst- og stressrelaterte lidingar, der auken har vore meir moderat (Vedlegg 5). Den geografiske variasjonen i kontaktdagsraten var middels, med SCV pa 4,4.

Variasjonen i tal kontaktdagar per pasient var forholdsvis liten samanlikna med andre angst- og stressrelaterte lidingar, med ein største forskjell fra 15 dagar i UNN til 11 dagar i Nord-Trøndelag. Det er sa leis ein noksa nær samanheng mellom pasientrate og kontaktrate for PTSD.

I Oslo-omra det (Diakonhjemmet, Lovisenberg og OUS) og i Bergen utgjer avtalespesialistar ein vesentleg del av behandlinga, medan desse speler ei langt mindre rolle i Finnmark, Helgeland og St. Olav, der dei fleste kontaktdagane kjem fra offentleg psykisk helsevern. Prosentdelen som vert behandla for PTSD hos avtalespesialistar er jamnare fordelt geografisk enn for øvrige angstlidingar.

*Figur 13. Tal pasientar (øverst) og tal kontaktdagar (nederst) i poliklinisk behandling for PTSD. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 år.*

#### 4.2.4. Depresjonslidingar

Depresjonslidingar er blant dei mest utbreidde psykiske lidingane hos vaksne, og ein betydeleg del av pasientane fa r poliklinisk behandling i psykisk helsevern. Figuren viser kor mange pasientar som a rleg fekk behandling for depresjon, fordelt pa kjønn og aldersgrupper i perioden 2020–2024.

Det er flest pasientar i alderen 25–34 a r, og kvinner er i tydeleg fleirtal i alle aldersgrupper. Talet pa pasientar aukar fra 18–24 a r til 25–34 a r og ga r gradvis ned med aukande alder. Mønsteret samsvarar med kjende funn om at depresjon er mest utbreidd blant yngre vaksne og meir vanleg hos kvinner enn hos menn (Folkehelseinstituttet, 2024).

*Figur 14. Gjennomsnittleg tal pasientar med depresjon per år i perioden 2020-2024.*

#### *Poliklinisk behandling for depresjon*

Rundt 36 000 personar hadde a rleg 380 000 kontaktdagar i poliklinisk behandling for depresjon. Dette tilsvarar over 1 prosent av den vaksne befolkninga, og gjer depresjon til den største diagnosegruppa i psykisk helsevern. Etter pandemien ser vi ein tydeleg nedgang i pasientrate, ba de nasjonalt og i alle opptaksomra da (Vedlegg 5). Nedgangen har vore størst dei siste par a ra. Moglege forklaringar kan vere la gare behov, eller endra tilbod og prioriteringar, men o g framvekst av heilprivate aktørar som tilbyr helsetenester innan psykisk helse.

Med SCV pa 7,2 er den geografiske variasjonen i pasientraten stor. I Lovisenberg og Finnmark opptaksomra de mottek nær tre gonger sa mange personar behandling som pa Sørlandet, som har la gast rate. Dei øvrige opptaksomra da i Oslo-omra det samt Bergen har o g høge ratar, men skil seg ikkje sa tydeleg fra landsraten. Sjølv om variasjonen mellom opptaksomra da er stor, kan vi ikkje utelukka at forskjellane heng saman med ulikt behov.

I løpet av fema rsperioden var det ein klar nedgang i rate for kontaktdagar, og nedgangen var jamn for kvart av a ra (Vedlegg 5). Ettersom nedgangen følgjer endringa i pasientraten, skuldast nedgangen at færre pasientar fekk behandling for depresjon, og ikkje at kvar enkelt pasient fekk mindre oppfølging. Kvar pasient hadde i gjennomsnitt 10,7 kontaktdagar, og tal kontaktdagar per pasient varierte fra 8,5 til 11,5 mellom opptaksomra da. Samanlikna med andre lidingar, er dette forholdsvis sma forskjellar i oppfølging.

SCV pa 8,7 uttrykker stor geografisk variasjon i rate for kontaktdagar. Lovisenberg skil seg tydeleg ut med ein langt høgare rate for kontaktdagar enn øvrige opptaksomra de, men og for dei øvrige opptaksomra da er variasjonen stor. Vi kan likevel ikkje utelate moglegheita for at forskjellane skuldast forskjellar i behov for behandling, og at forskjellane i ratane

sa leis kan være uttrykk for ønska variasjon. Det kjem mellom anna av at tilbodet er ulikt organisert, til dømes ved at FACT-team er meir omfattande og bidreg til høgare bruk av poliklinisk behandling i enkelte opptaksomra de enn i andre.

*Figur 15. Tal pasientar (øverst) og tal kontaktdagar (nederst) i poliklinisk behandling for depresjon. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 år.*

#### *Fordeling av alvorsgrad for kontaktdagar ved depresjon*

Figuren under viser korleis kontaktdagane for depresjon fordeler seg etter alvorsgrad (mild, moderat, alvorleg, vedvarande, uspesifisert) i ulike opptaksomra de. Stolpane viser ba de total mengd kontaktdagar og prosentdelen innan kvar alvorsgradkategori. Totalt har Lovisenberg har høgast mengd kontaktdagar, medan dei fleste andre omra de ligg nær landsniva et.

Det er store geografiske forskjellar i kor mange kontaktdagar som blir brukt i behandling av depresjon, men fordelinga av alvorsgrad er relativt lik pa tvers av opptaksomra da. Figuren viser at moderate depresjonar sta r for størsteparten av kontaktdagane i alle opptaksomra de. Dette understrekar at depresjon er ei av dei mest belastande og ressurskrevjande lidingane i psykisk helsevern, og kapasitet i poliklinikk ma vere dimensjonert for eit stort volum av pasientar med moderate lidingar, ikkje berre dei

aller mest alvorlege. Mild og alvorleg depresjon varierer noko mellom opptaksområda. Uspesifiserte diagnosar utgjer ein mindre og varierande del av kontaktdagane.

*Figur 16. Fordeling av alvorsgrad (mild, moderat, alvorleg, vedvarande og uspesifisert) for kontaktdagar knytte til depresjon, basert på gjennomsnittleg justert kontaktdagsrate per 10 000 innbyggjarar i perioden 2020–2024.* 

#### *Døgnbehandling for depresjon*

Kvart a r var 3500 personar innlagde i døgnbehandling for depresjon. Det svarer til ein rate pa 10 per 10 000 innbyggjarar pa landsbasis. Pasientraten gjekk noko ned i løpet av fema rsperioden pa landsbasis, men for kvart av opptaksomra da endra pasientratane seg ulikt (Vedlegg 5).

Variasjonen mellom opptaksomra da var middels. Finnmark og Nordland hadde nær fire gonger sa høg rate for innlagde pasientar som Diakonhjemmet, som hadde la gast. Mange av opptaksomra da hadde pasientratar i nærleiken av landsraten. Det var regionale forskjellar i pasientraten, ved at alle helseføretaka i Helse Nord hadde ratar over landsraten, medan dei øvrige regionane hadde større variasjon.

*Figur 17. Tal pasientar (øverst),tal kontaktdagar (midten) og tal liggedøgn (nederst) i døgnbehandling for depresjon. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 år.*

*Figur 18: Liggetid ved døgnopphald for depresjon*

#### 4.2.5. Bipolare lidingar

Bipolare lidingar er kroniske stemningslidingar som krev langvarig oppfølging, og mange pasientar mottek poliklinisk behandling i vaksenpsykiatrien. Figuren viser kor mange pasientar som a rleg fekk behandling for bipolare lidingar, fordelt pa kjønn og aldersgrupper i perioden 2020–2024.

Flest pasientar med bipolare lidingar er i aldersgruppa 25–34 a r, etterfølgd av gruppa 35– 44 a r. Talet pa pasientar minkar gradvis etter fylte 45 a r. I alle aldersgrupper er kvinner i fleirtal, men skilnaden mellom kvinner og menn er mindre enn for til dømes depresjon og angst. Mønsteret samsvarar med det ein kjenner fra tidlegare forsking. Bipolare lidingar debuterer ofte i ung vaksen alder, og begge kjønn er relativt jamt representerte, men med noko overvekt av kvinner i behandling (Singh et al., 2025).

*Figur 19. Gjennomsnittleg tal pasientar med bipolare lidingar per år i perioden 2020-2024.*

#### *Poliklinisk behandling for bipolare lidingar*

I perioden 2020-2024 hadde i gjennomsnitt 7900 personar 102 000 samla kontaktdagar i poliklinisk behandling for bipolare lidingar. Det er sa leis ei av dei mindre gruppene innan psykisk helsevern for vaksne. Til liks med depresjon var det ein jamn reduksjon i pasientraten fra pandemien og fram til 2024, og reduksjonen var systematisk for alle opptaksomra da (Vedlegg 5).

Variasjonen i pasientraten var middels, med ein systematisk variasjonkomponent (SCV) pa 3,4. Lovisenberg skil seg ut med høgare pasientrate enn øvrige opptaksomra de, men forskjellane er ikkje like tydelege som for depresjon. Kvar person hadde i gjennomsnitt 13 kontaktdagar i poliklinisk behandling for bipolare lidingar. Tal kontaktdagar per pasient varierte fra 10 til 15,8, som ikkje er særleg høg variasjon samanlikna med andre psykiske lidingar. Raten for kontaktdagar gjekk noko ned i perioden, men reduksjonen har store likskapstrekk med reduksjon i pasientrate (Vedlegg 5). Det tyder pa at oppfølginga per pasient endra seg lite, men at pasientgruppa vart mindre.

Med ein SCV pa 7,7 er variasjon i rate for kontaktdagar stor. Lovisenberg skil seg ut med rundt dobbelt sa høg rate som pa landsraten, og Diakonhjemmet skil seg o g ein del fra øvrige opptaksomra de. Forskjellar i behandling kan henge saman med høgare behov, og det kan difor ikkje utelukkast at variasjonen er ønska. Mellom anna kan forskjellar i organisering mellom helseføretaka, som behandling ved FACT-team forklare høgare bruk av poliklinisk behandling.

*Figur 20. Tal pasientar (øverst) og tal kontaktdagar (nederst) i poliklinisk behandling for bipolare lidingar. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 år.*

#### *Fordeling av alvorsgrad for kontaktdagar ved bipolare lidingar*

Figuren under viser korleis kontaktdagane for bipolare lidingar fordelar seg etter alvorsgrad (mild, moderat, alvorleg, uspesifisert) for kvart opptaksomra de. Stolpane viser ba de total mengde kontaktdagar og prosentdelen av kvar alvorsgrad kategori.

Det er store forskjellar i kor mange kontaktdagar pasientar med bipolare lidingar har i dei ulike opptaksomra da. Lovisenberg og Diakonhjemmet har klart høgast aktivitet. Moderat bipolar liding utgjer den største delen av kontaktdagane i alle omra de, medan mild og alvorleg grad varierer meir. Delen uspesifiserte diagnosar er høg i fleire omra de, noko som kan tyde pa ulik diagnostisk praksis og forskjellar i kompleksiteten i pasientgruppene.

*Figur 21. Fordeling av alvorsgrad for kontaktdagar ved bipolare lidingar.*

#### 4.2.6. Psykoselidingar

Personar med psykoselidingar mottek ba de poliklinisk behandling og døgnbehandling. Dei fleste pasientane er i aldersgruppene fra 25 til 54 a r, og i den yngre delen av desse aldersgruppene mottek langt fleire menn enn kvinner behandling.

*Figur 22. Gjennomsnittleg tal pasientar med psykoselidingar per år i perioden 2020-2024.*

#### *Poliklinisk behandling for psykoselidingar*

Kvart a r fekk 10 300 personar poliklinisk behandling for psykoselidingar, og desse hadde i gjennomsnitt 239 000 kontaktdagar a rleg. Tal kontaktdagar per pasient er 23,2, som er blant dei høgaste innan psykisk helsevern. Pasientraten heldt seg svært stabil i løpet av perioden 2020-2024, ba de pa landsbasis og for dei aller fleste opptaksomra da (Vedlegg 5). Nordland og Telemark var dei einaste opptaksomra da med større endringar i pasientraten, der raten auka.

Den geografiske variasjonen i pasientraten var middels, med unntak for Lovisenberg som skil seg ut med ein langt høgare rate enn dei øvrige opptaksomra da. Dei øvrige to opptaksomra da i Oslo-omra det har o g høge ratar. Rate for kontaktdagar var stabil i løpet av fema rsperioden, ba de pa landsbasis og for dei aller fleste opptaksomra da (Vedlegg 5). Lovisenberg, Vestfold, Vestre Viken, Innlandet og Finnmark var opptaksomra da med større endringar i raten.

Det var særs stor variasjon i rate for kontaktdagar for psykoselidingar, med SCV pa 14,6. Variasjonen for psykoselidingar var sa leis den største blant dei psykiske lidingane. Medan Lovisenberg har nær 2000 kontaktdagar per 10 000 innbyggjarar, er det tilsvarande talet for Finnmark pa 278. Dei fleste opptaksomra da hadde mellom 500 og 1000 kontaktdagar per 10 000 innbyggarar.

Forskjellane i tal kontaktdagar per pasient var store. I Lovisenberg er kvar pasient i poliklinisk behandling i gjennomsnitt 32,1 dagar i løpet av eit a r, medan det tilsvarande talet i Finnmark, der det er la gast, er pa 11,2. Dei store forskjellane i oppfølging kvar pasient mottek, forklarer det meste av variasjonen i rate for kontaktdagar. Høgare bruk kan mellom anna henge saman med ulikt behov og organisering. Lovisenberg opptaksomra de har godt utbygde FACT-team som vil pa verke aktivitetsratane for poliklinikk. Ettersom forskjellane kan stamme fra forskjellar i behov eller organisering, kan vi ikkje sla fast at variasjonen er uønskt.

*Figur 23. Tal pasientar (øverst) og tal kontaktdagar (nederst) i poliklinisk behandling for psykoselidingar. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 år.*

#### *Døgnbehandling for psykoselidingar*

I perioden 2020-2024 hadde i gjennomsnitt 5400 personar døgnbehandling for psykoselidingar. Rate for innlagde pasientar er sa leis rundt halvparten sa stor som raten for pasientar i poliklinikk, for psykoselidingar. Det var lita endring i pasientraten i løpet av fema rsperioden, ba de pa landsbasis og for dei fleste opptaksomra da. Nordland hadde imidlertid ein stor auke i pasientraten.

Variasjonen i pasientratane var middels og Lovisenberg hadde høgast rate, men Telemark, UNN og Stavanger hadde o g høge ratar. Pasientratane var mellom 1,3 og 2,2 per 10 000 innbyggarar i den vaksne befolkninga. Sjølv om Lovisenberg har langt høgare bruk av poliklinikk, skil dei seg ikkje særleg fra andre i rate for pasientar i døgnbehandling.

*Figur 24. Tal pasientar (øverst), tal kontaktdagar (midten) og tal liggedøgn (nederst) for døgnbehandling av psykoselidingar.*

*Figur 25. Liggetid ved døgnopphald for psykoselidingar*

#### 4.2.7. Personlegdomsforstyrringar

Personlegdomsforstyrringar er langvarige og funksjonspa verkande tilstandar som ofte krev langvarig og samanhengande behandling. Figuren under viser kor mange pasientar som a rleg fa r poliklinisk behandling for personlegdomsforstyrring, fordelt pa kjønn og aldersgrupper i perioden 2020–2024.

Det er flest pasientar i alderen 18–34 a r, med særleg høge tal for kvinner i gruppa 25–34 a r. I alle aldersgrupper er kvinner klart i fleirtal, noko som reflekterer kjende mønster i diagnose og behandlingssøking. Talet pa pasientar fell markant med aukande alder, og er la gast i gruppa 55–64 a r. Mønsteret tyder pa at personlegdomsforstyrringar i stor grad blir identifisert og behandla i tidleg vaksen alder, medan færre godt vaksne er i behandling.

*Figur 26. Gjennomsnittleg tal pasientar med personlegdomsforstyrringar per år i år i perioden 2020-2024.*

#### *Poliklinisk behandling for personlegdomsforstyrring*

I perioden 2020-2024 fekk 9200 personar behandling i poliklinikk for personlegdomsforstyrringar, med til saman 147 000 kontaktdagar a rleg. I løpet av fema rsperioden var raten relativt stabil pa landsbasis (Vedlegg 5). Det betyr at kvar person i gjennomsnitt hadde 16 kontaktdagar i poliklinisk behandling.

Variasjonen i pasientraten var stor mellom opptaksomra da, med SCV pa 7,6. Lovisenberg, som har høgast rate pa 43,2 personar per 10 000 innbyggarar, har rundt tre gonger sa høg rate som Førde, som har la gast. Det er tendens til regionale forskjellar i pasientraten for personlegdomsforstyrringar. Som vert tydeleg av kartvisinga, er ratane høgare i Helse Midt og Helse Sør-Øst enn i Helse Nord og Helse Vest. Med antaking om lik førekomst verkar variasjonen for stor til a kunne forklarast av forskjellar i behov.

Det var ein klar auke i rate for kontaktdagar i løpet av fema rsperioden (Vedlegg 5). Variasjonen i rate for kontaktdagar var stor, med SCV pa 8,9. Lovisenberg skil seg ut med langt høgare kontaktdagsrate enn øvrige opptaksomra de, og har med 802 kontaktdagar per 10 000 innbyggarar rundt fire gonger sa høg rate som Førde, som har færrast. Til liks med pasientraten er det o g tendens mot regionale forskjellar i kontaktdagsraten, der Helse Midt og Helse Sør-Øst har høgare ratar enn dei to øvrige regionale helseføretaka. Opptaksomra da som har høge kontaktdagsratar har o g høgt tal kontaktdagar per pasient, med unntak av i Helgeland, som har under landsgjennomsnittet. Vestfold har ein kontaktdagsrate nær landsraten, men har høgast tal kontaktdagar per pasient, som viser hyppigare oppfølging for ei mindre pasientgruppe, samanlikna med andre opptaksomra de.

*Figur 27. Tal pasientar (øverst) og tal kontaktdagar (nederst) i poliklinisk behandling for personlegdomsforstyrringar. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 år.*

#### 4.2.8. Attention Deficit/Hyperactivity Disorder (ADHD)

Personar med ADHD er ei av dei større pasientgruppene i psykisk helsevern. I gjennomsnitt mottek rundt 20 300 personar poliklinisk behandling kvart a r. Dei fleste som er i behandling er i aldersgruppene under 35 a r, sa fell andelen med høgare alder. Berre eit mindre tal personar over 55 a r mottek poliklinisk behandling. Kjønnsforskjellane er tydelege i aldersgruppene under 35 a r, der fleire kvinner enn menn mottek behandling. Helseatlas for Psykisk helsevern for barn og unge visar at fleire gutar enn jenter vert diagnostisert og behandla for ADHD tidleg, i barne- og ungdomsa ra.

*Figur 28. Gjennomsnittleg tal pasientar med ADHD per år i perioden 2020-2024.*

#### *Poliklinisk behandling for ADHD*

I perioden 2020-2024 var i gjennomsnitt 20 300 personar i poliklinisk behandling for ADHD, og hadde 153 000 kontaktdagar i poliklinikk a rleg. Talet kontaktdagar per pasient var pa 7,5 i gjennomsnitt kvart a r. ADHD skil seg fra andre psykiske lidingar ved ein stor auke i pasientrate over fema rsperioden, med over 50 prosent auke pa landsbasis (Vedlegg 5). Auken er gjennomga ande stor for alle opptaksomra de, men enkelte har hatt ein reduksjon fra 2023 til 2024.

Med systematisk variasjonskomponent (SCV) pa 9,1 var variasjonen i pasientraten stor mellom opptaksomra da. Finnmark, med ein rate pa 108 personar per 10 000 innbyggjarar, hadde rundt tre gonger sa høg rate som Diakonhjemmet, som hadde ein rate pa 39. Forskjellane er o g store innanfor kvart regionale helseføretak, spesielt tydeleg i Helse Nord og – Midt. Det fortel ikkje noko om systematikk mellom regionane, men tydeleggjer geografiske forskjellar for ein tilstand med førekomst som i avgrensa grad varierer geografisk. Enkelte nyare norske studium, rett nok for barn og unge, fortel at berre noko av den observerte geografiske variasjonen er forklart av forskjellar i symptom (Widding-Havneraas et al., 2023). Helseatlas for barn og unge viser liknande geografiske forskjellar, med la ge ratar i Oslo-omra det og liknande forskjellar mellom helseføretaka i Helse Sør-øst og Helse Vest.

I løpet av fema rsperioden har rate for kontaktdagar auka mykje (Vedlegg 5). Pa landsbasis har raten auka med over 50 prosent, og auken er systematisk og stor i heile landet. Enkelte helseføretak har hatt ein reduksjon fra 2023 til 2024, og for landet som heilskap er endringa mellom desse a ra liten.

Det er særs stor geografisk variasjon i kontaktdagsraten, med SCV pa 10,2. Finnmark, med høgaste rate pa 800 per 10 000 innbyggarar, har meir enn tre gongar sa høg rate som Diakonhjemmet, som har la gaste rate pa 264. ADHD skil seg fra andre psykiske lidingar ved at tal kontaktdagar per pasient varierer mindre. Innlandet, Sørlandet og UNN har 8,5 kontaktdagar per pasient, medan Nord-Trøndelag har la gast med 6,2. Sa leis er kontaktdagar per pasient i mindre grad ei a rsak til variasjonen i kontaktdagsratane. Med andre ord er det forskjellar i pasientrate som i stor grad pa verkar ratane for kontaktdagar.

*Figur 29. Tal pasientar (øverst) og tal kontaktdagar (nederst) i poliklinisk behandling for ADHD. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 år.*

#### 4.2.9. Eteforstyrringar

Dei fleste pasientane som mottek behandling for eteforstyrring i spesialisthelsetenesta er kvinner i alderen 18-44 a r. I gjennomsnitt mottek 1200 kvinner i alderen 18-24 a r og 25- 34 a r behandling a rleg. Ettersom aldersgruppa 18-24 a r utgjer ein mindre andel av befolkninga, er omfanget betydeleg større enn i aldersgruppa 25-34 a r, sett i høve folketalet. Talet personar med eteforstyrring avtek med høgare alder.

*Figur 30. Gjennomsnittleg tal pasientar med eteforstyrring per år i perioden 2020-2024.*

#### *Poliklinisk behandling for eteforstyrring*

I perioden 2020-2024 fekk i gjennomsnitt 3800 personar poliklinisk behandling for eteforstyrringar. Raten gjekk noko ned i løpet av fema rsperioden, ba de pa landsbasis og for dei fleste opptaksomra da (Vedlegg 5). Medan opptaksomra da i Helse Vest har la gare rate enn landsraten, har øvrige regionar større variasjon.

Variasjonen i pasientraten for eteforstyrringar var middels. Vestfold og Lovisenberg har høgare pasientrate enn øvrige opptaksomra de, som alle er i nærleiken av landsraten. I perioden 2020-2024 hadde i gjennomsnitt 3800 personar 63 100 kontaktdagar i poliklinisk behandling for eteforstyrringar. Det betyr at kvar person i gjennomsnitt hadde 16,7 kontaktdagar kvart a r, noko som er forholdsvis høgt for eteforstyrringar. Avtalespesialistar sta r for ein betydeleg del av behandlinga, men andelen behandla hos avtalespesialistar varierer mykje. Medan berre nokre fa er behandla hja avtalespesialistar i Helgeland, Nord-Trøndelag og St. Olavs, er andelane høgare i helseføretaka i Helse Sør-Øst samt Stavanger og UNN.

Kontaktdagsraten endra seg lite over tid pa landsbasis, men Nord-Trøndelag, Diakonhjemmet og St. Olav hadde stor reduksjon (Vedlegg 5). Den geografiske variasjonen i kontaktdagsraten er særs stor, med SCV pa 12,2. Vestfold hadde meir enn tre gonger sa høg kontaktdagsrate som Helgeland, som hadde la gast. Jamnt over har opptaksomra da med høg pasientrate, o g høg rate for kontaktdagar, noko som er reflektert i talet pa kontaktdagar per pasient. Imidlertid hadde OUS og Nordland eit forholdsvis høgt tal kontaktdagar per pasient. Mange opptaksomra de er imidlertid i nærleiken av landssnittet pa 16,7 kontaktdagar per pasient.

*Figur 31. Tal pasientar (øverst) og tal kontaktdagar (nederst) i poliklinisk behandling for eteforstyrring. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 år.*

# 4.3. Kommunehelsetenesta

Samhandling mellom spesialist- og kommunehelsetenesta er avgjerande for at pasienten fa r eit heilskapleg og samanhengande tilbod. Samtidig har kommunane sjølve fridom til, og ansvar for, a organisere psykisk helseteneste pa ein ma te som best svarar til lokale behov og ressursar. Tenestetilbodet og organiseringa av tenestene varierer dermed mellom kommunar. Dette kan pa verke tenestebruk i primærhelsetenesta og i spesialisthelsetenesta.

Fastlege og legevakt har ei større og meir behandlingsorientert rolle for vaksne, medan tenestene for barn og unge i større grad er retta mot vurdering og tilvising. For personar med lettare psykiske lidingar viser ratane ba de pasientar som seinare blir tilvist til den somatiske spesialisthelsetenesta, og pasientar som fa r behandling hja allmennlege. Personar som fa r oppfølging i kommunehelsetenesta etter at dei har vore innlagde for meir alvorlege psykiske lidingar blir undersøkt nærare i ein eigen forløpsanalyse.

#### *Tilvising og oppfølging hos allmennlege*

I perioden 2020-2024 fekk a rleg om lag 563 000 personar til saman 1 860 000 konsultasjonar hja fastlege eller legevakt for psykiske symptom, plager og lidingar. Dette svarer til ein rate pa 1681 personar per 10 000 innbyggarar i den vaksne befolkninga. Det vil seie at rundt 16,8 prosent av den vaksne befolkninga hadde minst ein konsultasjon a rleg for psykiske symptom, plager eller lidingar. Raten auka jamt i løpet av fema rsperioden, eit trekk vi o g ser i psykisk helsevern for barn og unge, og i fleire somatiske sjukdommar. Variasjonen i pasientrate mellom opptaksomra da var liten. Dei fleste opptaksomra da i Helse Sør-Øst og Helse Nord ligg høgt, medan opptaksomra da i Helse Vest har dei la gaste ratane. Raten varierer fra 1876 per 10 000 innbyggjarar i Østfold - med høgast rate, til 1412 per 10 000 innbyggjarar i Førde med la gast rate.

Kvart a r hadde kvar pasient i gjennomsnitt 3,3 kontaktar. Raten auka klart i løpet av fema rsperioden, ein tendens vi ogsa ser for tilsvarande kontaktar blant barn og unge, om enn i noko mindre grad, og for fleire somatiske tilstandar. Variasjonen mellom opptaksomra da var liten. Helgeland og Diakonhjemmet har saman med Bergen, Førde og Fonna i Helse Vest, la gare konsultasjonsrate enn resten av landet. Helgeland har betydeleg la gare tal kontaktar per pasient enn landsraten, medan dei andre opptaksomra da er meir i nærleiken av landssnittet. Fonna og Helgeland har la ge ratar, men o g la gt tal kontaktar per pasient. Førde skil seg noko fra desse ved tal kontaktar per pasient pa landssnittet, som betyr at ei mindre pasientgruppe mottek noko fleire kontaktar.

*Figur 32. Tal pasientar (øverst) og tal konsultasjonar (nederst) hos allmennlege i perioden 2020-2024. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 år.*

# **5.Konklusjon**

Helseatlaset viser store geografiske forskjellar i bruk, organisering og oppfølging i psykisk helsevern for vaksne. Ma let er a sikre rett behandling til rett pasient og redusere unødig bruk av ressursar, og at heile befolkninga skal ha eit likeverdig tilbod av helsetenester pa tvers av geografi og sosiale grupper. Variasjonane tyder pa ulik praksis og reiser spørsma l om tilbodet er likeverdig. Samla peikar funna pa behov for betre samordning, meir likeverdig tilgang til behandling og styrkt oppfølging av pasientar etter utskriving.

# Figurliste

| Figur 1 Figur 2. Figur 3. Figur 4 Figur 5. Figur 6. Figur 7. Figur 8. Gjennomsnittleg tal pasientar med angst- perioden 2020-2024. Figur 9. Figur 10. Figur 11. Figur 12. Figur 13. Figur 14 Figur 15. Figur 16. per 10 000 innbyggjarar i perioden 2020–2024. Figur 17. Figur 18: Liggetid ved døgnopphald for depresjon Figur 19. | 12 14 16 18 19 21 22 og stressrelaterte lidingar per a r i 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 |
|-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|---------------------------------------------------------------------------------------------|
| 2024.                                                                                                                                                                                                                                                                                                                               | 35                                                                                          |
| Figur 20.                                                                                                                                                                                                                                                                                                                           | Tal pasientar (øverst) og tal kontaktdagar (nederst) i poliklinisk behandling               |
| for bipolare lidingar. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 a r.                                                                                                                                                                                                                                                         | 36                                                                                          |
| Figur 21. Fordeling av alvorsgrad for kontaktdagar ved bipolare lidingar.                                                                                                                                                                                                                                                           | 37                                                                                          |
| Figur 22.                                                                                                                                                                                                                                                                                                                           | Gjennomsnittleg tal pasientar med psykoselidingar per a r i perioden 2020-                  |
| 2024.                                                                                                                                                                                                                                                                                                                               | 38                                                                                          |
| Figur 23.                                                                                                                                                                                                                                                                                                                           | Tal pasientar (øverst) og tal kontaktdagar (nederst) i poliklinisk behandling               |
| for psykoselidingar. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 a r.                                                                                                                                                                                                                                                           | 39                                                                                          |

| Figur 24                                                                             | . Tal pasientar (øverst), tal kontaktdagar (midten) og tal liggedøgn (nederst) for |
|--------------------------------------------------------------------------------------|------------------------------------------------------------------------------------|
| døgnbehandling av psykoselidingar.                                                   | 40                                                                                 |
| Figur 25.                                                                            | Liggetid ved døgnopphald for psykoselidingar 41                                    |
| Figur 26.                                                                            | Gjennomsnittleg tal pasientar med personlegdomsforstyrringar per a r i a r i       |
| perioden 2020-2024.                                                                  | 42                                                                                 |
| Figur 27.                                                                            | Tal pasientar (øverst) og tal kontaktdagar (nederst) i poliklinisk behandling      |
| for personlegdomsforstyrringar. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 a r. | 43                                                                                 |
| Figur 28.                                                                            | Gjennomsnittleg tal pasientar med ADHD per a r i perioden 2020-2024. 44            |
| Figur 29.                                                                            | Tal pasientar (øverst) og tal kontaktdagar (nederst) i poliklinisk behandling      |
| for ADHD. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 a r.                       | 45                                                                                 |
| Figur 30.                                                                            | Gjennomsnittleg tal pasientar med eteforstyrring per a r i perioden 2020-2024.     |
| Figur 31.                                                                            | Tal pasientar (øverst) og tal kontaktdagar (nederst) i poliklinisk behandling      |
| for eteforstyrring. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 a r.             | 47                                                                                 |
| Figur 32.                                                                            | Tal pasientar (øverst) og tal konsultasjonar (nederst) hos allmennlege i           |
| perioden 2020-2024. Tala er per 10 000 innbyggjarar i alderen 18-64 a r.             | 49                                                                                 |

# Referansar

Appleby, J., Raleigh, V., Frosini, F., Bevan, G., Gao, H., & Lyscom, T. (2011). *Variations in healthcare: The good, the bad and the inexplicable*. The King`s Fund. Folkehelseinstituttet. (2024). *Folkehelserapporten*. <https://www.fhi.no/he/fr/folkehelserapporten/> *Helseatlas Psykisk helsevern for barn og unge*. (2025). Helse Førde HF. <https://apps.skde.no/helseatlas/v2/bup> Helsedirektoratet. (2015, 01.01.2018). *§ 1-1 Formål*. Retrieved 16.03.2026 from [https://www.helsedirektoratet.no/rundskriv/pasient-og-brukerrettighetsloven](https://www.helsedirektoratet.no/rundskriv/pasient-og-brukerrettighetsloven-med-kommentarer/alminnelige-bestemmelser/formal)[med-kommentarer/alminnelige-bestemmelser/formal](https://www.helsedirektoratet.no/rundskriv/pasient-og-brukerrettighetsloven-med-kommentarer/alminnelige-bestemmelser/formal) Remes, O., Brayne, C., van der Linde, R., & Lafortune, L. (2016). A systematic review of reviews on the prevalence of anxiety disorders in adult populations. *Brain and Behavior*, *6*(7), e00497. [https://doi.org/https://doi.org/10.1002/brb3.497](https://doi.org/https:/doi.org/10.1002/brb3.497) Singh, B., Swartz, H. A., Cuellar-Barboza, A. B., Schaffer, A., Kato, T., Dols, A., Sperry, S. H., Vassilev, A. B., Burdick, K. E., & Frye, M. A. (2025). Bipolar disorder. *Lancet*, *406*(10506), 963–978. [https://doi.org/10.1016/s0140-6736\(25\)01140-7](https://doi.org/10.1016/s0140-6736(25)01140-7) Widding-Havneraas, T., Markussen, S., Elwert, F., Lyhmann, I., Bjelland, I., Halmøy, A., Chaulagain, A., Ystrom, E., Mykletun, A., & Zachrisson, H. D. (2023). Geographical variation in ADHD: do diagnoses reflect symptom levels? *Eur Child Adolesc Psychiatry*, *32*(9), 1795–1803.<https://doi.org/10.1007/s00787-022-01996-7>

# Vedlegg

**Vedlegg 1.** Inndeling i opptaksomra de for RHF, HF og DPS.

| RHF Opptaksområde for                    | Kortnamn        |
|------------------------------------------|-----------------|
| Helse Nord Finnmarkssykehuset HF         | Finnmark        |
| Universitetssykehuset i Nord-Norge HF    | UNN             |
| Nordlandssykehuset HF                    | Nordland        |
| Helgelandssykehuset HF                   | Helgeland       |
| Helse Midt-Norge Helse Nord-Trøndelag HF | Nord-Trøndelag  |
| St. Olavs hospital HF                    | St. Olavs       |
| Helse Møre og Romsdal HF                 | Møre og Romsdal |
| Helse Vest Helse Førde HF                | Førde           |
| Helse Bergen HF                          | Bergen          |
| Helse Fonna HF                           | Fonna           |
| Helse Stavanger HF                       | Stavanger       |
| Helse Sør-Øst Sykehuset Østfold HF       | Østfold         |
| Akershus universitetssykehus HF          | Akershus        |
| Oslo universitetssykehus HF              | OUS             |
| Lovisenberg diakonale sykehus            | Lovisenberg     |
| Diakonhjemmet sykehus                    | Diakonhjemmet   |
| Sykehuset Innlandet HF                   | Innlandet       |
| Vestre Viken HF                          | Vestre Viken    |
| Sykehuset i Vestfold HF                  | Vestfold        |
| Sykehuset Telemark HF                    | Telemark        |
| Sørlandet sykehus HF                     | Sørlandet       |

#### Kommunar og bydelar som innga r i opptaksomra da

| OUS           | 030103 Sagene, 030108 Nordre Aker, 030109 Bjerke, 030113 Østensjø, 030114 Nordstrand,      |
|---------------|--------------------------------------------------------------------------------------------|
| Lovisenberg   | 030101 Gamle Oslo, 030102 Grünerløkka, 030104 St. Hanshaugen                               |
| Diakonhjemmet | 030105 Frogner, 030106 Ullern, 030107 Vestre Aker                                          |
|               | 3240 Eidsvoll, 3242 Hurdal, 3401 Kongsvinger, 3414 Nord-Odal, 3415 Sør-Odal, 3416 Eidskog, |
|               | Elvdal, 3424 Rendalen, 3425 Engerdal, 3426 Tolga, 3427 Tynset, 3428 Alvdal, 3429 Folldal,  |
|               | 3443 Vestre Toten, 3446 Gran, 3447 Søndre Land, 3448 Nordre Land, 3449 Sør-Aurdal, 3450    |
| Vestfold      | 3901 Horten, 3903 Holmestrand, 3905 Tønsberg, 3907 Sandefjord, 3909 Larvik, 3911 Færder    |

#### Kommunar og bydelar som innga r i DPS omra de

| DPS område    | Kommunenummer/bydelsnummer og namn                                                        |
|---------------|-------------------------------------------------------------------------------------------|
| Midt-Finnmark | 5610 Karasjok, 5612 Kautokeino, 5622 Porsanger, 5624 Lebesby, 5626 Gamvik                 |
| Øst-Finnmark  | 5605 Sør-Varanger, 5607 Vadsø, 5628 Tana, 5630 Berlevåg, 5632 Båtsfjord, 5634 Vardø, 5636 |
| Vest-Finnmark | 5601 Alta, 5603 Hammerfest, 5614 Loppa, 5616 Hasvik, 5618 Måsøy, 5620 Nordkapp            |
| Midt-Troms    | 5516 Gratangen, 5518 Lavangen, 5520 Bardu, 5522 Salangen, 5524 Målselv, 5526 Sørreisa,    |
| Nord-Troms    | 5540 Kåfjord, 5542 Skjervøy, 5544 Nordreisa, 5546 Kvænangen                               |
| Ofoten        | 1806 Narvik, 1851 Lødingen, 1853 Evenes, 5512 Tjeldsund                                   |
| Sør-Troms     | 5503 Harstad, 5510 Kvæfjord, 5514 Ibestad                                                 |

| DPS område      | Kommunenummer/bydelsnummer og namn                                                       |
|-----------------|------------------------------------------------------------------------------------------|
| Tromsø og omegn | 5501 Tromsø, 5532 Balsfjord, 5534 Karlsøy, 5536 Lyngen, 5538 Storfjord                   |
| Mo i Rana       | 1828 Nesna, 1832 Hemnes, 1833 Rana, 1836 Rødøy                                           |
| Mosjøen         | 1824 Vefsn, 1825 Grane, 1826 Hattfjelldal                                                |
| Ytre Helgeland  | 1811 Bindal, 1812 Sømna, 1813 Brønnøy, 1815 Vega, 1816 Vevelstad, 1818 Herøy (Nordl.),   |
| Lofoten         | 1857 Værøy, 1859 Flakstad, 1860 Vestvågøy, 1865 Vågan, 1874 Moskenes                     |
| Salten          | 1804 Bodø, 1837 Meløy, 1838 Gildeskål, 1839 Beiarn, 1840 Saltdal, 1841 Fauske, 1845      |
| Vesterålen      | 1866 Hadsel, 1867 Bø, 1868 Øksnes, 1870 Sortland, 1871 Andøy                             |
| Namsos          | 5007 Namsos, 5020 Osen, 5042 Lierne, 5043 Røyrvik, 5044 Namsskogan, 5045 Grong, 5046     |
| Stjørdal *      | 5032 Selbu, 5033 Tydal, 5034 Meråker, 5035 Stjørdal, 5036 Frosta                         |
| Nidaros *       | 500102 Østbyen, 500103 Lerkendal, 500199 Uoppgitt bydel Trondheim, 5031 Malvik, 5054     |
| Kristiansund    | 1505 Kristiansund, 1554 Averøy, 1560 Tingvoll, 1566 Surnadal, 1573 Smøla, 1576 Aure      |
| Molde           | 1506 Molde, 1535 Vestnes, 1539 Rauma, 1547 Aukra, 1557 Gjemnes, 1563 Sunndal, 1579       |
| Sunnmøre        | 1508 Ålesund, 1525 Stranda, 1528 Sykkylven, 1531 Sula, 1532 Giske, 1578 Fjord, 1580      |
| Volda           | 1511 Vanylven, 1514 Sande, 1515 Herøy (M. og R.), 1516 Ulstein, 1517 Hareid, 1520 Ørsta, |
| Førde           | 4636 Solund, 4637 Hyllestad, 4638 Høyanger, 4645 Askvoll, 4646 Fjaler, 4647 Sunnfjord,   |
| Indre Sogn      | 4639 Vik, 4640 Sogndal, 4641 Aurland, 4642 Lærdal, 4643 Årdal, 4644 Luster               |
| Nordfjord       | 4602 Kinn, 4649 Stad, 4650 Gloppen, 4651 Stryn                                           |
| Folgefonn       | 4617 Kvinnherad, 4618 Ullensvang                                                         |
| Haugaland       | 1106 Haugesund, 1134 Suldal, 1135 Sauda, 1145 Bokn, 1146 Tysvær, 1151 Utsira, 1160       |
| Karmøy          | 1149 Karmøy                                                                              |
| Stord           | 4613 Bømlo, 4614 Stord, 4615 Fitjar, 4616 Tysnes                                         |

| DPS område       | Kommunenummer/bydelsnummer og namn                                                         |
|------------------|--------------------------------------------------------------------------------------------|
| Betanien         | 460104 Fyllingsdalen, 460105 Laksevåg                                                      |
| Bjørgvin         | 460101 Arna, 460108 Åsane, 4629 Modalen, 4630 Osterøy, 4631 Alver, 4632 Austrheim, 4633    |
| Kronstad         | 460102 Bergenhus, 460106 Ytrebygda, 460107 Årstad, 460199 Uoppgitt bydel Bergen            |
| Øyane            | 4626 Øygarden, 4627 Askøy                                                                  |
| Solli            | 460103 Fana, 4623 Samnanger, 4624 Bjørnafjorden, 4625 Austevoll                            |
| Voss             | 4619 Eidfjord, 4620 Ulvik, 4621 Voss, 4622 Kvam, 4628 Vaksdal                              |
| Dalane           | 1101 Eigersund, 1111 Sokndal, 1112 Lund, 1114 Bjerkreim                                    |
| Jæren            | 1119 Hå, 1120 Klepp, 1121 Time, 1122 Gjesdal                                               |
| Sandnes          | 1108 Sandnes, 1130 Strand, 1133 Hjelmeland                                                 |
| Sola             | 110306 Hillevåg, 110307 Hinna, 110308 Finnøy, 110309 Rennesøy, 1124 Sola, 1127             |
| Stavanger        | 110301 Hundvåg, 110302 Tasta, 110303 Eiganes og Våland, 110304 Madla, 110305               |
| Fredrikstad      | 3107 Fredrikstad, 3110 Hvaler                                                              |
| Halden Sarpsborg | 3101 Halden, 3105 Sarpsborg, 3120 Rakkestad, 3122 Marker                                   |
| Nordre Østfold   | 3103 Moss, 3112 Råde, 3114 Våler (Viken), 3116 Skiptvet, 3118 Indre Østfold, 3124 Aremark, |
| Lovisenberg      | 030101 Gamle Oslo, 030102 Grünerløkka, 030104 St. Hanshaugen, 030116 Sentrum               |
| Nydalen          | 030103 Sagene, 030108 Nordre Aker, 030109 Bjerke, 030117 Marka, 030199 Uoppgitt bydel      |
| Søndre Oslo      | 030113 Østensjø, 030114 Nordstrand, 030115 Søndre Nordstrand                               |
| Vindern          | 030105 Frogner, 030106 Ullern, 030107 Vestre Aker                                          |
| Follo            | 3207 Nordre Follo, 3212 Nesodden, 3214 Frogn, 3218 Ås                                      |
| Groruddalen      | 030110 Grorud, 030111 Stovner, 030112 Alna, 3232 Nittedal                                  |
| Kongsvinger      | 3401 Kongsvinger, 3414 Nord-Odal, 3415 Sør-Odal, 3416 Eidskog, 3417 Grue                   |
| Nedre Romerike   | 3205 Lillestrøm, 3220 Enebakk, 3222 Lørenskog, 3224 Rælingen, 3226 Aurskog-Høland          |
| Øvre Romerike    | 3209 Ullensaker, 3228 Nes, 3230 Gjerdrum, 3238 Nannestad, 3240 Eidsvoll, 3242 Hurdal       |
| Elverum - Hamar  | 3403 Hamar, 3411 Ringsaker, 3412 Løten, 3413 Stange, 3418 Åsnes, 3419 Våler (Innlandet),   |

| DPS område                                                                   | Kommunenummer/bydelsnummer og namn                                                         |
|------------------------------------------------------------------------------|--------------------------------------------------------------------------------------------|
| Lillehammer                                                                  | 3405 Lillehammer, 3431 Dovre, 3432 Lesja, 3433 Skjåk, 3434 Lom, 3435 Vågå, 3436 Nord      |
| Tynset                                                                       | 3423 Stor-Elvdal, 3424 Rendalen, 3425 Engerdal, 3426 Tolga, 3427 Tynset, 3428 Alvdal, 3429 |
| Asker                                                                        | 3203 Asker                                                                                 |
| Bærum                                                                        | 3201 Bærum                                                                                 |
| Drammen *                                                                    | 3301 Drammen, 3312 Lier                                                                    |
| Kongsberg                                                                    | 3303 Kongsberg, 3314 Øvre Eiker, 3332 Sigdal, 3334 Flesberg, 3336 Rollag, 3338 Nore og     |
| Ringerike                                                                    | 3236 Jevnaker, 3305 Ringerike, 3310 Hole, 3316 Modum, 3318 Krødsherad, 3320 Flå, 3322      |
| Vestfold *                                                                   | 3901 Horten, 3903 Holmestrand, 3905 Tønsberg, 3907 Sandefjord, 3909 Larvik, 3911 Færder    |
| Nedre Telemark                                                               | 4001 Porsgrunn, 4003 Skien, 4010 Siljan, 4012 Bamble, 4014 Kragerø, 4016 Drangedal, 4018   |
| Øvre Telemark                                                                | 4005 Notodden, 4020 Midt-Telemark, 4022 Seljord, 4024 Hjartdal, 4026 Tinn, 4028 Kviteseid, |
| Lister                                                                       | 4206 Farsund, 4207 Flekkefjord, 4225 Lyngdal, 4226 Hægebostad, 4227 Kvinesdal, 4228        |
| Solvang *                                                                    | 4204 Kristiansand                                                                          |
| Strømme *                                                                    | 4205 Lindesnes, 4223 Vennesla, 4224 Åseral                                                 |
| DPS område er basert på SSB si KLASS-inndeling (                             | https://www.ssb.no/klass/klassifikasjoner/632/koder) per 2025.                             |
| * Markerar DPS område som er justerte frå SSB si KLASS-inndeling. Endringane | er gjorde for å tilpasse DPS-områda                                                        |
| til inndelinga som blir nytta i helsedata (kommune-                          | og bydelsnivå).                                                                            |

**Vedlegg 2**. Variasjon i pasientar, kontaktdagar og døgnbehandling

*Figur 1. Geografisk variasjon i pasientratar i poliklinisk behandling*

*Figur 2. Geografisk variasjon i kontaktdagsratar i poliklinisk behandling*

*Figur 3. Geografisk variasjon i døgnbehandling*

#### **Vedlegg 3.** Tal og ratar per opptaksomra de i tabellformat

*Tabell 1. Årlege gjennomsnittsverdiar for samla poliklinisk behandling i psykisk helsevern i perioden 2020 -2024. Rate er per 10 000 innbyggjarar 18-64 år.*

*Tabell 2. Årlege gjennomsnittsverdiar for poliklinisk behandling for angstlidingar i perioden 2020-2024. Rate er per 10 000 innbyggjarar 18-64 år.*

*Tabell 3. Årlege gjennomsnittsverdiar for poliklinisk behandling for OCD i perioden 2020-2024. Rate er per 10 000 innbyggjarar 18-64 år.*

*Tabell 4. Årlege gjennomsnittsverdiar for poliklinisk behandling for PTSD i perioden 2020-2024. Rate er per 10 000 innbyggjarar 18-64 år.*

*Tabell 33. Årlege gjennomsnittsverdiar for poliklinisk behandling for depresjon i perioden 2020-2024. Rate er per 10 000 innbyggjarar 18-64 år.*

*Tabell 6. Årlege gjennomsnittsverdiar for døgnbehandling for depresjon i perioden 2020-2024. Rate er per 10 000 innbyggjarar 18-64 år.*

*Tabell 34. Årlege gjennomsnittsverdiar for liggedøgnrate, og tal liggedøgn per opphald, for depresjon i perioden 2020-2024. Rate er per 10 000 innbyggjarar 18-64 år.*

*Tabell 8. Årlege gjennomsnittsverdiar for poliklinisk behandling for bipolare lidingar i perioden 2020-2024. Rate er per 10 000 innbyggjarar 18-64 år.*

*Tabell 9. Årlege gjennomsnittsverdiar for poliklinisk behandling for psykoselidingar i perioden 2020-2024. Rate er per 10 000 innbyggjarar 18-64 år.*

*Tabell 10. Årlege gjennomsnittsverdiar for døgnbehandling for psykoselidingar i perioden 2020-2024. Rate er per 10 000 innbyggjarar 18-64 år.*

*Tabell 11. Årlege gjennomsnittsverdiar for liggedøgnrate, og tal liggedøgn per opphald, for psykoselidingar i perioden 2020-2024. Rate er per 10 000 innbyggjarar 18-64 år.*

*Tabell 35. Årlege gjennomsnittsverdiar for poliklinisk behandling for personlegdomsforstyrring i perioden 2020-2024. Rate er per 10 000 innbyggjarar 18-64 år.*

*Tabell 13. Årlege gjennomsnittsverdiar for poliklinisk behandling for ADHD i perioden 2020-2024. Rate er per 10 000 innbyggjarar 18-64 år.*

*Tabell 14. Årlege gjennomsnittsverdiar for poliklinisk behandling for eteforstyrringar i perioden 2020-2024. Rate er per 10 000 innbyggjarar 18-64 år.*

*Tabell 15. Årlege gjennomsnittsverdiar for tilvisning og oppfølgjing hos allmennlege fpr psykiske symptom, plager og lidingar i perioden 2020-2024. Rate er per 10 000 innbyggjarar 18-64 år.*

#### **Vedlegg 4.** Detaljert analyse av storbrukarar med diagnosefordeling

Pasientar med forskjellege diagnosar brukar ulikt omfang av helsetenester. Det kan illustrerast ved a sortere pasientane etter tal kontaktdagar per pasient i poliklinisk behandling, fra la gaste til høgaste tal. Figuren nedanfor viser dette, der tala 1-5 under søylene er kategoriar av pasientar med ulikt talkontaktdagar per pasient. Gruppe 5 er pasientar med høgast tal kontaktdagar perpasient i a ret, og denne gruppa sta r for totalt 10 prosent av kontaktdagane. Vidare er gruppe 4 pasientar med noko la gare tal kontaktdagar per pasient enn gruppe 5, og denne sta r o g for 10 prosent av kontaktdagane osv. Sidan gruppene til høgre har høgare tal kontaktdagar per pasient, er desse mindre tal pasientar enn gruppene til venstre.

Av pasientane som sta r for høgast tal kontaktdagar per pasient, i gruppe 5, sta r psykoselidingar for ein langt større prosentdel enn dei andre psykiske lidingane, med nær halvparten, eller rundt 800 pasientar. Angst og stemningslidingar utgjer o g betydelege prosentdelar. I gruppe 4, som sta r for eit la gare tal kontaktdagar per pasient, er gruppene angst, psykoselidingar og stemningslidingar meir like store. Nærmar vi oss gruppe 1, utgjer angstlidingar og stemningslidingar store prosentdelar av tal pasientar i gruppa. Som vi ser av dei tette søylene, er det ikkje store endringar over tid, men talet pasientar med psykoselidingar aukar noko.

Tilsvarande viser figuren over tal pasientar som brukar dei 10 prosent fleste liggedøgna (søylene over 5), dei 10 prosent nest fleste liggedøgna (søylene over 4) osv. I gruppa som brukar mest sta r psykoselidingar for nær 90 prosent av liggedøgn. Andelen er o g høg i gruppa som brukar nest mest, men her sta r stemningslidingar o g for ein betydeleg andel. I gruppene 3, 2 og 1 er dominerer psykoselidingar og stemningslidingar, medan angstlidingar har større andel av pasientane i gruppe 1.

#### **Vedlegg 5.** Tal pasientar og kontaktdagar per år i perioden 2020-2024.

*Figur 1. Tal pasientar og tal kontaktdagar i poliklinisk behandling i psykisk helsevern per år frå 2020-2024.*

*Figur 2. Tal pasientar og tal kontaktdagar i poliklinisk behandling for angst per år frå 2020-2024.*

*Figur 3. Tal pasientar og tal kontaktdagar i poliklinisk behandling for OCD per år frå 2020-2024.*

*Figur 4. Tal pasientar og tal kontaktdagar i poliklinisk behandling for PTSD per år frå 2020-2024.*

*Figur 5. Tal pasientar og tal kontaktdagar i poliklinisk behandling for depresjon per år frå 2020-2024.*

*Figur 6. Tal pasientar og tal opphald i døgnbehandling for depresjon per år frå 2020-2024.*

*Figur 7. Tal pasientar og tal kontaktdagar i poliklinisk behandling for bipolar liding per år frå 2020-2024.*

*Figur 8. Tal pasientar og tal kontaktdagar i poliklinisk behandling for psykoselidingar per år frå 2020-2024.*

*Figur 9. Tal pasientar og tal kontaktdagar i poliklinisk behandling for personlegdomsforstyrring per år frå 2020-2024.*

*Figur 10. Tal pasientar og tal kontaktdagar i poliklinisk behandling for ADHD per år frå 2020-2024.*

*Figur 11. Tal pasientar og tal kontaktdagar i poliklinisk behandling for eteforstyrringar per år frå 2020-2024.*

*Figur 12. Tal pasientar og tal konsultasjonar hos allmennlege per år frå 2020-2024.*

Helse Førde HF Postboks 1000 6807 Førde

Telefon: 57 83 90 00 helse-forde.no