Hav og samfunn i Norge: Nasjonale behov for havforståelse for en styrket og motstandsdyktig fremtid / Ocean & Society in Norway: National Ocean Literacy Needs for an Empowered and Resilient Future (2025)

# **Hav og samfunn i Norge | Policy-notat**

**Havforståelse (ocean literacy) for en styrket og motstandsdyktig fremtid**

**92% opplever at de har noe kunnskap** som kan bidra til å løse utfordringer deres lokalsamfunn står overfor. **90% er villig til å engasjere seg.** Yngre folk er mindre villig. **80% opplever at de har tilgang** det de trenger for å bidra. **En større andel av de med lav utdanning opplever at de ikke har tilgang til ressursene** de trenger for å møte utfordringene, sammenlignet med høyt utdannede.

**86% verdsetter havet høyt** eller veldig høyt, fordi det bidrar til ren luft og rent vann. Dette er med god margin den mest verdsatte egenskapen. **29% føler seg bekymret** når de tenker på havet. **68% føler seg bekymret når de tenker på havet og vassdragenes tilstand.** Bekymringen øker med alderen. **Truslene som bekymrer folk mest er:** Plast- og marin forsøpling (68%); Forurensning (55%); Klimaendringer (36%). **26% føler ansvar** for havets tilstand. **22% er usikker på om de vil endre livsstil** for å hjelpe havet.

**Myndigheter og prosjekter bør gå foran med samskapte og handlingsrettede strategier for havforståelse,** som fremmer felles mål på tvers av sektorer og prioriterte innsatsområder, støttet av forpliktende finansiering. **Øk kunnskapen om hvordan enkeltpersoners handlinger påvirker havet.** Fokuser på hvordan vi kan bidra positivt gjennom små, konkrete tiltak. **Ingen skal utelates:** Bygg positive og kulturelle bånd til havet.

**anerkjenner at havet påvirker hverdagen deres.** 39% **forstår at deres daglige** 40% **gjøremål påvirker havet.**

# **Hvem burde ta mest ansvar for**

### **havets tilstand?**

### *(Og hvor mye stoler folk på dem?)*

**Myndighetene 56%** *(26%)* **Nasjonale miljøvernmyndigheter 47%** *(35%)* **Industri og næringsliv 67%** *(17%)* **Media 22%** *(18%)* **Lokalsamfunn og små- og mellomstore bedrifter 17%** *(20%)* **Privatpersoner 14%** *(16%)*

## **Strategiske føringer**

**FNs bærekraftsmål**

**UNESCO Ocean Decade Conference:** [Barcelonaerklæringen](https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000391112)

#### **Den [europeiske](https://oceanexpert.org/document/34098) havpakten**:

Strategi for marint vern og en bærekraftig blå økonomi

**FNs [Havforskningstiår](https://oceandecade.org/)**

*1,003 personer deltok i undersøkelsen, et nasjonalt representativt utvalg fordelt på kjønn og alder. % = prosentandel av respondentene som svarte slik.*

# **Havtiltak og myndiggjøring: Norge**

**er villig til å forandre livsstil for å beskytte havet.** 72% 20%

**synes ikke eller vet ikke om de har tilgang til ressursene og verktøyene de trenger for å møte utfordringene samfunnet deres står overfor.**

#### **HAVFORSTÅELSE (OCEAN LITERACY)\***

#### **STYRKING AV LOKALSAMFUNN**

**ANBEFALINGER**

# **Introduksjon**

## **Mer om strategiske føringer:**

UNESCO, internasjonale forskere og havforvaltere har lagt føringer for andre halvdel av Havforskningstiåret gjennom [Barcelonaerklæringen,](https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000391112) som inkluderer:

Å prioritere *«utvidelse av innsatsen for havforståelse slik at den når alle deler av samfunnet, inkludert beslutningstakere, ressursforvaltere og næringslivet. "* En oppfordring til alle om *«å engasjere seg aktivt i Havforskningstiåret, blant annet gjennom å utvikle partnerskap og samarbeid for samskaping og felles gjennomføring av transformative tiårsaktiviteter. "*

## **Dette notatet oppsummerer:**

**Samfunnets oppfatning** av utfordringene som kystområdene står overfor. **Tiltak som kan styrke lokalsamfunnenes evne** til å håndtere disse utfordringene og øke deres framtidige motstandskraft. **Anbefalinger basert på funn fra undersøkelsen "Ocean and Society" .**

**Norge forvalter over 2 millioner kvadratkilometer av Atlanterhavet: Barentshavet, Norskehavet, Nordsjøen og Skagerak. Havområdene er over fem ganger større enn landområdene, inkludert fastland og øyer. Marin verdiskapning, inkludert petroleum, utgjør om lag 70 % av Norges eksportindustri. Dette policy-notatet gir råd og kunnskap som kan støtte utviklingen av nye tiltak for å møte utfordringene i hav- og kystområdene, og bidra til bedre matsikkerhet, livskvalitet og et mer stabilt klima.**

# **Hvorfor havforståelse (ocean literacy)?**

Havforståelse er å *«forstå havets påvirkning på deg og din påvirkning på havet».*

#### **Hvorfor er det viktig?**

Dersom vi forstår verdien av noe, er det mer sannsynlig at vi bryr oss om det.

Havforståelse omfatter mer enn tradisjonell kunnskap. Den erkjenner også betydningen av **følelsesmessig tilknytning**, som påvirker både vår forståelse og vilje til å bidra til globale bærekraftsmål.

**Havforståelse er et gjennomgående tema i de 10 utfordringene i Havforskningstiåret og i Horizon Europe-prosjektet EmpowerUs.**

# **Metoder**

Den internasjonale undersøkelsen "Ocean and Society" ble gjennomført i Norge i perioden mai – april 2025, i tråd med metoden beskrevet hos [McRuer](https://www.cogitatiopress.com/oceanandsociety/article/view/9809) et al. 2025. Deltakerne svarte på 30 standardspørsmål om **hvordan de forstår og forholder seg til havet, og deres vilje til å ta vare på det.** Respondentene ble også stilt 3 tilleggsspørsmål som sammen viser **hvor beredt de føler seg til å håndtere de generelle utfordringene som lokalsamfunnene deres står overfor, basert på følgende områder:**

- **1. Kunnskap om utfordringene**
- **2. Vilje til å delta for å hjelpe**
- **3. Tilgang til ressursene og verktøyene de trenger**

**86% ren luft og rent vann**

**80% energi og**

**79% arbeid og**

**78% mat og medisin**

**75%**

**75%**

**74%**

**57%**

**68%**

**er bekymret for havets tilstand**

**10% & fearful 16%**

39% 40%

# **Havets betydning**

Forringelse av hav og vassdrag er den **fjerde** største miljøbekymringen blant nordmenn. I undersøkelsen oppga **35%** at dette er en av de tre mest alvorlige bekymringene.

### **Hvordan verdsetter nordmenn de positive effektene av havet?**

**Anerkjenner at havet påvirker hverdagen deres.**

**Innser at deres daglige gjøremål påvirker havet.**

*Eldre er mer bekymret for havets tilstand, mens yngre er mest engstelig.*

**Kvinner er mer bekymret, mens menn er mer interessert.**

*Nordmenn anser følgende trusler mot havet som mest bekymringsfulle:*

**Plast og marint avfall** *(66%)* **Forurensing (f.eks. utslipp)** *(55%)* **Klimaendringer** *(36%)*

**Økt inntekt = økt bevissthet om at våre daglige gjøremål påvirker havet.**

# **Tiltak for havet**

### **Hva kan motivere nordmenn til å endre livsstil for havets skyld?**

38% mener at følelsen av å gjøre det riktige er nok. 35% vil ha en bedre forståelse av hvordan de påvirker havet. 30% ønsker å lære mer om problemstillinger på en tydelig og handlingsrettet måte. 28% ønsker å hjelpe en gruppe eller et lokalsamfunn. 29% må overbevises om at endret livsstil vil gi positiv effekt på faktorer som helse og økonomi. 23% sier at andres handlinger motiverer til egen innsats. 21% anser endring som for ubekvemt og/eller dyrt. 21% ønsker tilbud om ressurser og støtte fra myndighetene. 20% av de som ikke ønsker å endre seg føler at de ikke har tilgang til ressursene som er nødvendig for å endre livsstil.

**26% føler ansvar for havets tilstand**

Fremheve læring om havet i skoler og offentlig rom. Øke kunnskapsdeling mellom forskere, lokalsamfunn og andre kunnskapsbærere. Inkludere historier om havet i media og underholdning. Dele og feire ulike kulturelle tilknytninger til havet.

**Hvilke tiltak ble vurdert som ekstra viktige for å styrke samfunnets forståelse av havet og folks vilje til å bidra?**

**Hvor villige er nordmenn til å endre livsstil i løpet av de neste 12 månedene, om de visste at det kunne hjelpe havet?**

**72% er villig til å endre livsstil om de visste at det kunne hjelpe havet.**

**24% er enten ikke villig eller vet ikke om de ville endre livsstil.**

Betydelig flere yngre anser følgende barrierer som betydelige hindringer for å engasjere seg:

**Frykt og ubehag, begrensede ressurser (undervisningsmateriell), begrensede digitale tilganger og mangel på muligheter og/eller kunnskap.**

**Frykt og ubehag** er mer vanlig blant folk som avsluttet skolegangen etter videregående, sammenlignet med de med høyrere utdanning.

**Mangel på interesse** er en barriere for tilknytning til havet for lavinntektshusholdninger, sammenlignet med husholdninger med høy inntekt. **Kostnader og transportalternativ** utgjør en mindre hindring for personer med høyere inntekt.

### **Hvor lærer nordmenn om havet?**

**For folk flest er tradisjonelle nyhetskanaler den primære kilden til informasjon om havet (nettaviser, papiraviser og TV-sendinger), til tross for at befolkningen har liten tillit til at media kan gjøre noe med truslene mot havet (bare 18% tillit – se neste side).**

# **Tilknytning til havet**

### **Hvordan får havet nordmenn til å føle seg?**

Havet gjør folk takknemlig (42%), rolig (41%), nysgjerrig (34%), tilknyttet (29%), fylt av ærefrykt (28%), begeistret (28%) og nostalgisk (22%).

**Havet får også 29% av nordmenn til å føle seg nervøs og 22% redd.**

### **Hvilke barrierer hindrer nordmenns tilknytning til havet?**

1.**Nyheter (47%)** 2.**Besøke havet (28%)** 3.**Forskning og informasjon fra ideelle organisasjoner (25%)** 4.**Sosiale media (23%)** 5.**Snakke med venner, familie og kolleger (22%)**

#### **Burde ta mest ansvar**

- 1. Myndighetene (56%)
- 2. Nasjonale miljømyndigheter (47%)
- 3. Industri og næringsliv (46%)
- 4. FN (Forente nasjoner) (34%)
- 5. Universiteter og forskningsinstitutt (23%)
- 6. Miljøorganisasjoner og ideelle organisasjoner (22%)
- 7. Media (22%)
- 8. Lokalsamfunn og små- og mellomstore bedrifter (17%)
- 9. Skoler og pensumutviklere (16%)
- 10. Den enkelte (14%)
- 11. Stiftelser eller veldedige organisasjoner (13%)
- 12. Urfolksledere- og samfunn (11%)

#### **Burde ta minst ansvar**

**Hvem burde ta mest ansvar for å bekjempe truslene mot havet?**

**Hvem har folk tillit til når det gjelder å bekjempe truslene mot havet?**

#### **Minst tillit**

- 1. Den enkelte (16%)
- 2. Industri og næringsliv (17%)
- 3. Media (18%)
- 4. Lokalsamfunn og små- og mellomstore bedrifter (20%)
- 5. Skoler og pensumutviklere (24%)
- 6. Myndighetene (26%)
- 7. Urfolksledere- og samfunn (29%)
- 8. FN (Forente nasjoner) (32%)
- 9. Stiftelser eller veldedige organisasjoner (34%)
- 10. Nasjonale miljømyndigheter (35%)
- 11. Universiteter og forskningsinstitutt (40%)
- 12. Miljøorganisasjoner og ideelle organisasjoner (46%)

#### **Mest tillit**

# **av befolkningen synes Norge burde styrke sin 71% innsats for <sup>å</sup> beskytte havet**

Nordmenn har mye mindre tillit til samtlige aktører i kampen mot truslene mot havet enn de andre 11 landene i undersøkelsen. Selv om 90% av befolkningen synes at den enkelte burde ta noe ansvar for å bekjempe truslene mot havet, forventer nordmenn at den enkelte tar mye mindre ansvar (14%) enn det de andre 11 landene gjør (27%), og de har mye lavere tillit at folk (16%) og lokalsamfunn (20%) kan gjøre en forskjell.

# **Ansvar og tillit i Norge**

Nordmenn føler seg totalt sett moderat i stand til å håndtere bærekraftsutfordringene lokalsamfunnene deres står overfor, selv om de føler at «de bare «i liten grad» har tilgang til ressursene og verktøyene de behøver».

#### **Hvem har ikke nok kunnskap for å møte lokalsamfunnets utfordringer?**

En høyere andel av personer med lav inntekt, og de som avsluttet utdanningen etter videregående, føler at de ikke har kunnskapen de trenger sammenlignet med dem med høyere inntekt.

#### **Hvem er ikke villige til å delta i tiltak for å gjøre lokalsamfunnet mer bærekraftig?**

6% av menn er ikke villige til å delta i slike tiltak, en betydelig høyere andel enn kvinner (2%).

#### **Hvem har ikke tilgang til ressursene de trenger for å møte utfordringene?**

20 % av befolkningen mener enten at de ikke har tilgang til nødvendige ressurser, eller er usikre på om de har det. Personer som avsluttet utdanningen etter videregående skole opplever i større grad at de har mindre tilgang, sammenlignet med dem med høyere utdanning.

# **Styrking av lokalsamfunn**

Nordmenn er villige til å endre atferd om de er sikre på at det vil hjelpe havet, men de trenger strategier for å bli overbevist. De mener det viktigste for å øke forståelsen og engasjementet for havet, **er læring ioffentlige rom og skoler, samt mer kunnskapsdeling mellom forskere, lokalsamfunn og andre kunnskapsbærere.**

Viktige funn viser også at **enkeltpersoner, medier, lokalsamfunn, industrien og myndighetene ikke blir sett på som pålitelige aktører** når det gjelder å ta det betydelige ansvaret for å håndtere trusler mot havet. **Myndighetene trenger en strategi for å øke folks tillit** til at de tar sitt ansvar for havet på alvor. Denne strategien bør utformes isamarbeid med sektorer som har høy tillit. Canada og Wales har begge utviklet vellykkede nasjonale strategier for havforståelse, som kan brukes som eksempler.

Strategier for tverrfaglige prosjekter, som EmpowerUs, bør inneholde gode planer for igangsetting og finansiering. Dette gjør det mer sannsynlig at prosjektene bidrar til økt havforståelse. Norge kan også vurdere å støtte flere programmer, prosjekter og tiltak i Havforskningstiåret, inkludert **[Ocean](https://ocean-cities.org/) Cities**, **[Motion](https://oceanconservationtrust.org/ocean-advocacy/call-a-motion-for-the-ocean/) for the Ocean** og **Blue [Schools](https://maritime-forum.ec.europa.eu/theme/ocean-literacy-and-blue-skills/ocean-literacy/network-european-blue-schools_en)**. Alle disse har som mål å bruke globale modeller for å samskape lokale, stedsbaserte løsninger som bygger på samfunnets forhold til havet. Prosjekter kan også utvikle egne strategier for havforståelse, enten ved å tilpasse seg en nasjonal strategi eller ved å samskape et eget målrettet samfunnsoppdrag.

**Myndigheter og prosjekter bør gå foran med samskapte og handlingsrettede strategier for havforståelse.**

# **Nasjonal strategi for havforståelse**

# **Anbefalinger 1**

**Øke kunnskapen om hvordan enkeltpersoners handlinger påvirker havet.**

# **Anbefalinger 2**

I 2025 ble undersøkelsen "Ocean and Society " gjennomført i 12 land inkludert Norge. I de 11 andre landene anerkjenner gjennomsnittlig 56% av befolkningen at deres livsstil påvirker havet, **mens bare 40% av nordmenn mener det samme.**

Den gode nyheten er at 72% av nordmenn er villige til å endre livsstil for å hjelpe havet. De ønsker å lære mer om hvordan deres handlinger påvirker havet, hva som skal til for å løse problemene, samt få bedre tilgang til ressursene de trenger for å støtte en endring. Resultatene fra undersøkelsen viser ulike måter **myndigheter, miljøorganisasjoner, lokalsamfunn og enkeltpersoner kan samarbeide på for å bidra til positiv endring på enkle og effektive måter.**

**Ingen skal utelates: Bygg positive og kulturelle bånd til havet**

# **Anbefalinger 3**

Undersøkelsen antyder at noen mennesker føler seg utelatt når det gjelder å bli rustet til å møte utfordringene lokalsamfunnene deres står overfor, og når det gjelder viljen til å endre livsstil for å bedre havets tilstand. Følgende områder bør utforskes for å sikre at ingen blir stående utenfor:

Tilby flere muligheter for **positive opplevelser knyttet til havet.** Undersøk relevante **innganger til dialog** med innbyggerne, spesielt unge, lavinntektsgrupper og personer uten høyere utdanning. Ta i bruk relevante kommunikasjonsplattformer som **sosiale media, TV og underholdning og nyhetstjenester.** Øk tilgjengeligheten og synligheten til **ressurser og verktøy.**

### **KONTAKT OSS**

### **Nasjonalt ansvarlige**

Anette Møllersen Bjørnå | [amb@nforsk.no](mailto:amb@nforsk.no) Åsta Halse | [ah@kph.no](mailto:ah@kph.no)

### **Ansvarlig for forskning på havforståelse**

Liz Morris-Webb | [lmw@nforsk.no](mailto:lmw@nforsk.no)

Donnchadh Kindlon | [donnchadh@erinn.eu](mailto:donnchadh@erinn.eu)

### **Prosjektkoordinator**

Maiken Bjørkan | [mbj@nforsk.no](mailto:mbj@nforsk.no)

### **FØLG OSS**

**[@EmpowerUs](https://x.com/EmpowerUs_EU) \_ EU**

**[EmpowerUs](https://www.linkedin.com/company/empowerus-eu-project/?lipi=urn%3Ali%3Apage%3Ad_flagship3_search_srp_all%3BBm72SYRBQIWvFF9G4AzYcQ%3D%3D) EU Project**

**[empowerus-project.eu](http://empowerus-project.eu/)**

Spørreundersøkelsen "Hav og samfunn " har for første gang gitt muligheten til å kartlegge behovet for havforståelse i Norge. Denne dype innsikten kan brukes til å samskape en nasjonal strategi for havforståelse, som kan gjenopprette samfunnets forhold til havet, fra enkeltpersoner til industri, og bygge tillit mellom lokalsamfunn og støttende organisasjoner. En slik strategi vil legge grunnlaget for en mer robust og bærekraftig fremtid både for mennesker og planeten.

#### **Henvisning**

EmpowerUs. 2025. Norge | Nasjonale behov for havforståelse for en styrket og motstandsdyktig fremtid. EmpowerUs Policy Brief Series. Horizon Europe Project 101059957.

**Tilgjengelig data:** <https://oceanliteracyresearch.com/ocean-and-society-survey/>

# **Konklusjoner**