Zivenbork
Tchants des djins
1.  La birtuţu' din pădure Io beau vin şi mânc alune. De sě întîmplă şi mă îmbăt, Měrg acasă şi sparg tăt. Nu sparg uşea, nici dulapu', Numa' la muiere capu'. Nu sparg masa, nici cuptioru', Numa' la soacră 'i smulg păru'. Decât în casă cu soacra, Mai bine în coteţ cu scroafa. Decât în casă cu socru', Mai bine în coteţ cu porcu'. Al taviene del foresse Dji boe do vén et magnî des noejhes. S'i m'adramete ki dji m'sole, Dji va-st al måjhone et spotchî ttafwait. Dji n'sipotche nén l'ouxh, ni li placår, Mins li tiesse di m'comere. Dji n'sipotche nén l'tåve, ni l'fornea, Mins dji råye les tchveas di m'bele-mame. Ådviè k'el måjhone avou l'bele-mame, Mî el ståve avou l'troye. Ådviè k'el måjhone avou l'bea-pere, Mî el ståve avou l'pourcea. 2.  Aşea beau oamenii buni De sâmbătă până luni. Aşea beau oamenii sparţi De sâmbătă până marţi. Aşea beau care 's cu cecuri De sâmbătă până miercuri. Aşea beau cari 's ca noi De sâmbătă până joi. Aşea beau oamenii tineri De sâmbătă până vineri. Aşea beau femeile Ca scroafa lăturile. Şi aşea beau şi fetele Tocma' ca şi caprele. De n'ar hi horincă în sat, Niciodată n'aş hi bat. Da' aşea horincă este, Io la lume 's de poveste. Insi boevèt les omes bons Da samdi disk'a lundi. Insi boevèt les omes trouwés Da samdi disk'a mardi. Insi boevèt les cis k'ont des tchekes Da samdi disk'a mercurdi. Insi boevèt les cis k'sont come nozôtes Da samdi disk'a djudi. Insi boevèt les djonnes omes Da samdi disk'a vinredi. Insi boevèt les feumes Come li troye (boet) les rinçeures. Ey insi boevèt les feyes Parey come les gades. Si nn åreut pont d'peket el viyaedje, Jamais dji n' såreut sô. Mins insi do peket, gn ènd a,                             Dji so pol daegn (sudjet) di cåzreye. 3.  Când s'ău împărţit norocu', - R.: [Măi] dorule! Fost-am dus io la lucru. Că la tăţi le-o dat cu caru', Numa' mie cu păharu'. Nici acela n'ău fost plin; Jumătate ău fost verin. Nici acela n'ău fost ras; Jumătate ău fost něcaz. Lungu 'i ceriu' şi înstelat Mie aşea soartă mi-ău dat. Şi aşea îmi vine câteodată Şi dau cu cuţîtu' în peatră. Din peatră şi easă foc Că io n'am avut noroc. Cwand a stî pårtaedjeye li tchance, - R.: Ô disbåtche! Dj'a stî evoy å travay. Car a tertos on leu-z end a dné avou l'tcher(ete), Seulmint a mi avou l'vere. Minme çou la n'a nén stî plin, Li dmeye a stî do venin. Minme çou la n'a nén stî plin a stritche, Li dmeye a stî del dislouxhance. Long est l'cîr et stoeleu, Vaici ké sôre i m'a dné! Ey insi dj'a evey pacôps Di foute li coutea el pire. Ki del pire mousse do feu, Ca dji n'a pont yeu del tchance. 4.  Măi pretine, io şi tu   Şohan n'om vedea raiu'. R.: Hai, hai, inimă, hai La multe rele mă dai! Săracă inima mea Fost-am la doftor cu ea.  La doftor şi la potică Şi nu mi-ău găsît nimică Poticarăşu' mi-ău spus: «Leacuri la inimă nu 's». La inimă este un leac: Cetera şi omu' drag. Ô (mi) soçon, mi et vos Jamais nos n'dalons vey li paradisse. R.: Ay, ay, (mi) åme, ay                                      Vos m'denez bråmint des mås. Mi pôve åme Dj'a stî å méde avou ley. Å méde ey al farmaceye Ey on n'm'a rén trové. Li farmycyén m'a dit: «Des médicamints pol åme, gn end a pont». Pol åme gn a on médicamint: Li violon et l'åmiståve djin. 5. De-ar fi mândra în deal, la cruce, De trei ori pe zi m'aş duce. Da' mândruţa 'i mai departe; Nu pot merge fără carte. Carte n'ar cine 'mi face Că primaru' nostru zace. Si (mi) crapåde sereut sol coline, al croe, Troe côp li djoû dj'ireu. Mins l' crapåde est pus lon; Dji n'pous nén daler sins papî. Do papî, gn a nouk a m'e fé                                   Ca nosse mayeur est djus. [?] (fr: gît)