Ranokresťanské_umenie
Maľby v katakombách
náhľad|Rím, katakomby svätého Kalixta vľavo|náhľad|Kristus, sv. Peter a Pavol. Katakomby sv. Marcellina a Petra, Rím, 3. storočie Medzi prvé miesta, kde sa mohlo kresťanské umenie prejaviť patria katakomby v Ríme, Neapole a na Sicílii. Katakomby, podzemné pohrebiská raných kresťanov vznikali na miestach opustených jaskýň, ktoré vznikali najmä baníckou činnosťou. Kilometre dlhé tunely pozostávali z viacerých galérii stojacich jedna vedľa druhej. Niekedy dokonca tvorili niekoľko podlaží a spleť chodieb. Niektoré galérie tvorili prístupové body do väčších pohrebných komôr (cubicult). V stenách katakomb bývali vyhĺbené pravouhlé výklenky (loculi), do ktorých ukladali mŕtvych. Hroby bohatších ľudí mali nad sebou polkruhové výklenky (arcosolia). Najväčší súbor katakomb sa nachádzal v Ríme. Najväčšie tunely sa nachádzali v blízkosti hlavných ciest – napr. pohrebisko svätej Priscilly pri Via Salaria, pohrebisko Domitilino pri Via Ardeatina a pohrebisko Kalixta I. pri Via Appia. V roku 1955 boli objavené ďalšie katakomby na Via Latina. Archeológovia tu našli veľmi zachované fresky. Okrem kresťanov katakomby využívali aj stúpenci iných pohanských kultov (mithraisti, gnostici,...) a židia. Väčšina kresťanských hrobov a námetov pochádza z 3. a 4. storočia. Od roku 410 sa v týchto pohrebiskách natrvalo prestalo pochovávať a stali sa pútnickými miestami. náhľad|Noe v arche (skrinke), freska v katakombách Steny katakomb bývali pokryté bielym podkladom, ktorý delila geometrická sieť červených, bielych, zelených a čiernych liniek. Vyobrazenia sú namaľované ľahkým štetcom čo vytvára dojem skice. Pri vyobrazení sa uprednostňuje výraz než pred presným anatomickým vyobrazením človeka alebo zvieraťa – dôraz sa kládol na alegóriu a naratívnosť. Na freskách nevidíme zánik umeleckej zručnosti, ale skôr odraz duchovnej situácie od 3. storočia. Ťažká politická a hospodárska kríza podporovala šírenie kultu mystérií a nachádzala nádej a vykúpenie. V katakombách nachádzame obrazy rajskej záhrady, umenie má radostný nádych z očakávaného vykúpenia, pocit smútku tu úplne absentuje. Zosnulí v kvetinových záhradách majú oblečené sviatočné šaty a dvíhajú obe ruky v geste prosby alebo vďaky. Záhrady sú plne vtákov (pávov), prítomné sú aj antické symboly nesmrteľnosti. Krajinky s postavou ornáta symbolizujú zbožnosť. Niekedy je ťažké rozlíšiť k akému náboženstvu ktorý hrob patril. Kresťanské hroby sprevádzajú najmä symboly: kríž, ryba, kotva alebo biblické výjavy (dobrý pastier, zázraky, Jonášovo vyslobodenie, traja mládenci v ohnivej peci, Noe, Daniel v jame levovej, uzdravenie chorého alebo slepého, Lazárovo vzkriesenie, rozmnoženie chleba, svadba v Káne Galilejskej, či Kristov krst). Zobrazenie sa zaoberá najdôležitejším zobrazením námetu a dej úplne vynecháva. Napr. Noe nie je zobrazený v lodi, ale v jednoduchej skrinke, holubica a olivová ratolesť symbolizujú potupu. Existujú však aj symbolické obrazy ako napr. stôl (symbolizuje oltár) a košíky s chlebom. Ryba patrí medzi najstaršie kresťanské symboly (ryba v gréčtine Ichtys obsahuje prvé písmena slov "Iésús Christós Theú huiós sótér" – „Ježiš Kristus, Boží syn, Vykupiteľ“). Od roku 300 sa začalo maliarstvo v katakombách rozvíjať. Zobrazenie figúr bolo plastickejšie. V priebehu 4. storočia sa pod značným vplyvom nástenného maliarstva menia témy. Kompozície veľkých postav pripomínajú Kristovo víťazstvo.