Kňazské_bratstvo_svätého_Pia_X.
História
Lefebvrovo konanie však našlo odporcov aj v radoch samotného bratstva, v dôsledku čoho sa odčlenilo 12 kňazov, ktorí so súhlasom Vatikánu založili Kňazské bratstvo svätého Petra. Tretím generálnym predstaveným sa v roku 1994 stal Bernard Fellay, jeden z kňazov, ktorí boli vysvätení v roku 1988 v Écône. Od roku 2000 obnovila Apoštolská stolica rokovania s hnutím o obnove plného spoločenstva s Cirkvou. 7. júla 2007 vydal pápež Benedikt XVI. motu proprio Summorum Pontificum, kde konštatoval, že tridentská omša nebola nikdy úplne zrušená a umožnil slobodnú službu latinskej omše podľa predreformného obradu. V januári 2009 Benedikt XVI. sňal exkomunikáciu štyroch biskupov bratstva, ktorá platila od roku 1988, pričom vyjadril nádej, že sa obnoví plné spoločenstvo medzi spoločenstvom a Cirkvou. Zároveň však zdôraznil, že lefébristi „nevykonávajú zákonne nijakú službu v cirkvi“. Od roku 2009 sa tiež začala stretať zmiešaná komisia Svätej stolice a bratstva, ktorej cieľom bolo dosiahnuť obnovenie plného spoločenstva. V roku 2011 bratstvo odmietlo tzv. Vieroučnú preambulu, ktorú predložila Kongregácia pre náuku viery. Obsah preambuly nie je známy, medzi jeho body však mali byť podmienky uznania, že Učiteľský úrad cirkvi je skutočným interpretátorom cirkevnej tradície; uznania a rešpektovania Druhého vatikánskeho koncilu ako súčasti Tradície a uznanie platnosti pokoncilovej liturgie. Bratstvo dostalo ponuku, že bude v rámci Katolíckej cirkvi predstavovať podobne ako hnutia Opus Dei personálnu prelatúru. Bratstvo svoje podmienky predstavilo v apríli 2012: možnosť aj verejne korigovať a karhať obhajcov modernizmu a liberalizmu, Druhého vatikánskeho koncilu a ich dôsledkov, sláviť výhradne predkoncilovú liturgiu a mať aspoň jedného biskupa. Rokovania však skončili neúspešne. Približne na rovnakej úrovni sa vzťahy medzi Apoštolskou stolicou a bratstvom zachovali aj po nástupe pápeža Františka do úradu, keďže spoločenstvo odmietlo viaceré Františkove prístupy v medzináboženskom a ekumenickom prostredí či apoštolskú exhortáciu Amoris laetitie (2016). Pri príležitosti vyhlásenia svätého roka milosrdenstva (november 2015) udelil pápež František počas trvania tohto roku kňazom FSSPX riadnu spovednú jurisdikciu. V apoštolskom liste Misericordia et misera z 21. novembra 2016 potom toto povolenie predĺžil na neurčito. František sa tiež napríklad oficiálne stretol s predstavením hnutia Bernardom Fellayom a ich stretnutie sa nieslo v priateľskom duchu. 16. júla 2021 prišiel do účinnosti apoštolský list motu proprio Traditionis custodes pápeža Františka, ktorý sprísnil pravidlá a možnosti slávenia staršej liturgickej formy podľa misálu Jána XXIII. z roku 1962, ktoré upravovalo Summorum Pontificum Benedikta XVI. Norma sa však podľa Františka netýka tradicionalistických inštitúcií, ako napríklad Kňazské bratstvo svätého Petra, ktorých základným konštitučným prvkom je slávenie tzv. tridentskej omše („mimoriadnej formy rímskeho obradu“). Jedným zo zámerov listu však zároveň bolo, aby sa zamedzilo šíreniu legitímnych skupín, ktoré by popierali platnosť a legitímnosť liturgickej reformy, ktorú nariadil Druhý vatikánsky koncil a najvyššie Magistérium, čiže nepriamo aj lefébristické hnutie. Vzhľadom na to, že bratstvo naďalej trvá na revízii viacerých rozhodnutí Druhého vatikánskeho koncilu, spor medzi ním a Apoštolskou stolicou zostáva otvorený dodnes (september 2022).