Dejiny_Peru
Vytvorenie Miestokráľovstva Peru
thumb|[[Túpac Amaru bol posledným vládcom Inkov, popravený bol v roku 1572, keď Španieli potlačili posledné zvyšky povstania Inkov.]] Aby kráľ upevnil svoje pozície v Novom svete, prijal v novembri 1542 tzv. Nové zákony (Leyes Nuevas). Tieto upravovali organizáciu správy nových území, súčasne tiež kráľ vytvoril Miestokráľovstvo Peru a vymenoval prvého miestokráľa, ktorým sa stal Blasco Núñez Vela. Zákonné opatrenia boli následne ešte v roku 1543 doplnené o tzv. Nariadenie z Valladolidu. Bezprostredne s tým sa začalo diskutovať o postavení indiánov, prevládali dva názory, jeden obhajoval dovtedajšie konanie Španielov a druhý požadoval lepšie zaobchádzanie s pôvodným obyvateľstvom. Kráľ bol nútený upraviť zaobchádzanie s indiánmi, no toto vyvstávalo predovšetkým z obrovského úbytku ich počtu, čo spôsobovalo, že na poliach nemal kto pracovať. Indiáni tak aspoň formálne dostali rovnaké práva ako Španieli. Cristóbal Vaca de Castro tak nevládol v Lime ani dva roky, keď 15. mája 1544 odovzdal vládu prvému miestokráľovi Peru Blascovi Núñezovi Velovi. Ten začal tvrdo presadzovať Nové zákony, čo miestni španielski osadníci (ktorí často zbohatli na vykorisťovaní indiánov) odmietali. Poukazovali pritom na to, že každý nový zákon má byť podľa starších zákonov odsúhlasený až po vypočutí všetkých, ktorých sa týka, čo sa v tomto prípade nestalo. Na čelo nespokojencov sa postavil Gonzalo Pizarro, najmladší z bratov Pizarrovcov. Nespokojenci sa rozhodli svoje požiadavky presadiť silou, vytvorili v Cuscu vojsko a rozhodli sa zaútočiť na Limu. Miestokráľ však nemal podporu ani v Lime, kde ho nakoniec zvrhli a poslali do Panamy. Vládu prevzal z vlastnej vôle miestny sudca Diego Vázquez de Cepeda, ktorý sa vyhlásil za dočasného guvernéra. Keďže v tom čase už bolo pred Limou vojsko Gonzala Pizarra, rozhodol sa Vázquez de Cepeda prenechať svoj post dočasného guvernéra Gonzalovi Pizarrovi. Pizarro následne v januári 1546 v bitke pri mesto Quito porazil zosadeného miestokráľa Núñeza Velu, ktorý v bitke padol. Pizarro tak vládol v miestokráľovstve ďalšie štyri roky. Na potlačenie tohto povstania bol v Španielsku vybraný Pedro de la Gasca, ktorý hneď po príchode do Ameriky začal diplomaticky jednať s miestnymi španielskymi osadníkmi, ktorým prisľúbil zmiernenie Nových zákonov, súčasne ponúkol amnestiu. Gasca tak získal podporu významných miestnych predstaviteľov a veliteľov. Pod tlakom situácie sa Pizarro a jeho stúpenci rozhodli ustúpiť z Limy do Cusca, kde chceli bojovať. V septembri 1547 tak bola Lima znova v moci odporcov Pizarra. Po tom, čo Gasca vstúpil do Limy a následne vytiahol na Cusco, začali Pizarra opúšťať mnohí prívrženci. 9. apríla 1548 sa pri Jaquijahuana odohrala prestrelka, po ktorej sa povstalecké vojsko prakticky rozpadlo. Pizarro sa vzdal a na druhý deň bol popravený. Po porážke Pizarra splnil Gasca čo sľúbil a zmiernil Nové zákony, čo upokojilo situáciu. V roku 1551 sa novým miestokráľom stal Antonio de Mendoza, ktorý Peru preberal vo veľmi zložitej situácii. Nachádzali sa tu tisíce nemajetných a nezamestnaných Španielov, ktorí drancovali indiánske majetky a spôsobovali veľa iných problémov. Ten však už do Peru prišiel ťažko chorý a na pol tela ochrnutý, zomrel už v roku 1552. Počas jeho vlády však bol zavedený nový zákon, ktorý bol prijatý v Španielsku. Tento zrušil bezplatnú povinnú službu indiánov na španielskych majetkoch, čo vyvolalo v novembri 1553 nové povstanie. Toto bolo spočiatku napriek dezerciám úspešné, no v októbri 1554 však bolo definitívne v bitke pri pevnosti Pucará potlačené.