cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Minecraft
Tematický tovar
Mojang často spolupracuje s Jinxom, internetovou predajňou tematického herného tovaru, v predaji tovaru s tematikou Minecraftu, napr. oblečenia, penových krompáčov a hračky stvárňujúce herné bytosti. Do mája 2012 tento predaj vyniesol vyše milióna USD. Triká a ponožky boli najpopulárnejšími produktami. V marci 2013 podpísal Mojang zmluvu s Egmont Group, vydavateľom detských kníh, o vytvorení príručiek, ročníkov, kníh s plagátmi a magazínov o Minecrafte.
MINECON
MINECON (alebo MineCon) je oficiálny zjazd priaznivcov zameraný na Minecraft. Prvý sa konal v novembri 2011 v hoteli a kasíne Mandalay Bay v Las Vegas. Všetkých 4500 lístkov sa vypredalo do 31. októbra. Súčasťou tejto udalosti bolo oficiálne uvedenie Minecraftu, prejavy včítane Perssonovho, súťaže stavania a kostýmov, lekcie úteku z väzenia s tematikou Minecraftu, výstavy popredných herných a Minecraftu týkajúcich sa spoločností, predaj pamätného tematického tovaru a príležitosť na získanie podpisu alebo fotografie so zamestnancami Mojangu a známych prispievateľov z Minecraft komunity. Po MineCone sa uskutočnila after-party s názvom Into The Nether (Do Netheru) s umelcom deadmau5. Každý účastník dostal bezplatný kód, ktorý odomkol alpha verziu hry Scrolls od Mojangu a taktiež ďalšiu hru, Cobalt, vyvíjanú spoločnosťou Oxeye Game Studios. Podobný program mal MineCon 2012, ktorý sa konal v parížskom Disneylande v novembri. Lístky sa vypredali za menej než dve hodiny. MineCon 2013 bol organizovaný v Orlande, taktiež v novembri. MineCon 2015 sa konal v júli v Londýne. MineCon 2016 sa konal v Anaheime v septembri. MineCon 2017 bol zorganizovaný ako livestream namiesto pódia. Streamovaný bol v novembri pod názvom „MINECON Earth“. MineCon Earth 2018 nasledoval v rovnakom formáte ako v roku 2017, ale v roku 2019 bol premenovaný na „MINECON Live“, aby sa zabránilo zámene s hrou Mojangu využívajúcou rozšírenú realitu s názvom Minecraft Earth.
Na MineCon Live 2019 oznámil Mojang, že sa od 25. do 27. septembra 2020 v Orlande uskutoční Minecraft Festival. Udalosť bola posunutá na koniec roka 2021 pre pandémiu koronavírusu SARS-CoV-2.
ISI
ISI alebo Isi môže byť:
Diaľnica A391 (Nemecko)
Diaľnica A391 (🇩🇪 Bundesautobahn 391 – skrátene: BAB 391, resp. Autobahn 391 – skrátene: A 391) je diaľnica v Nemecku v meste Braunschweig. Tvorí spojovaciu komunikáciu medzi diaľnicou A2 a A39.
František Vnuk
František Vnuk (* 8. apríl 1926, Červený Hrádok) je slovenský historik, technik, publicista a vysokoškolský profesor. Vo svojich dielach sympatizuje so slovenským štátom, odsudzuje Slovenské národné povstanie, má kritický postoj k Česko-Slovensku. Publikuje prevažne o cirkevnej histórii. František Vnuk patrí medzi najproduktívnejších slovenských historikov súčasnosti. Je autorom viac ako tridsiatich knižných prác a obrovského množstva štúdií, článkov, úvodníkov, recenzií, ktoré spolu tvoria približne dvetisíc bibliografických jednotiek. náhľad|Záznam Štb o kontrole Vnukovho listu rodine, AÚPN Študoval na Vysokej škole banskej v Ostrave. Po februárovom prevrate v roku 1948, kedy sa k moci v Československu dostali komunisti, čelil spolu so svojimi spolužiakmi ideologickým čistkám. Emigroval v r. 1949 do Rakúska, od r. 1950 žil v Austrálii. Kvôli emigrácii a činnosti v zahraničí bola Vnukova rodina pod prísnym dohľadom Štb, ktorá okrem iného zadržiavala jeho listy domov. V Austrálii doštudoval metalurgiu na South Australian Institute of Technology v Adelaide, kde potom pracoval ako asistent, neskôr docent a profesor v odbore fyzikálna metalurgia a fyzika pevných telies. V r. 1955 až 1960 absolvoval štúdium histórie a politických vied na University of Adelaide. Neskôr tiež absolvoval študijné pobyty na univerzitách v Birminghame, Stuttgarte, Oxforde a Kingstone. V roku 1987 pôsobil ako hosťujúci profesor na Queen's University at Kingston v Kanade. V rokoch 1987 a 1988 pôsobil v slovenskej redakcii Vatikánskeho rozhlasu v Ríme. V tom čase bol spoluorganizátorom aktivít slovenských katolíckych emigrantov v Austrálii. Od roku 1970 spolupracoval s a od roku 1974 bol členom poradného výboru Svetového kongresu Slovákov.
Na rodné Slovensko sa mohol vrátiť až po páde komunistického režimu v roku 1990. Po návrate sa aktívne zapojil do vedeckej, pedagogickej a publicistickej činnosti. V rokoch 1992 až 1997 pôsobil ako vysokoškolský pedagóg na Rímskokatolíckej cyrilo-metodskej bohosloveckej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave, kde sa v roku 1996 habilitoval na docenta v odbore cirkevné dejiny prácou Pokus o schizmu a iné proticirkevné opatrenia v rokoch 1949-1950. Od roku 1998 pôsobil ako vedecký pracovník v Slovenskom historickom ústave Matice slovenskej v Bratislave so zameraním na cirkevné a politické dejiny Slovenska po roku 1918.
Chamant
Chamant je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Oise, v regióne Pikardia.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Donna Reedová
Donna Reedová (* 27. január 1921, Denison, Iowa, USA - † 14. január 1986, Beverly Hills, Kalifornia) bola americká filmová a televízna herečka.
Chránená krajinná oblasť Latorica
Chránená krajinná oblasť Latorica je druhé nížinné chránené územie na Slovensku. Nachádza sa na juhovýchodnom Slovensku v okresoch Trebišov a Michalovce.
Donna Reedová
V roku 1953 získala za stvárnenie prostitútky Lorene vo filme Odtiaľto až na večnosť Oscara v kategórii najlepšia herečka vo vedľajšej úlohe. O desať rokov neskôr získala Zlatý glóbus v kategórii najlepšia ženská televízna hviezda za stvárnenie samej seba v televíznom programe Donna Reed Show. V roku 1984 nahradila Barbaru Bel Geddesovú v stvárnení postavy Miss Ellie v televíznom seriáli Dallas. Bola trikrát vydatá a matka štyroch detí.
Zomrela v roku 1986 na rakovinu pankreasu.
Chránená krajinná oblasť Latorica
Vyhlásená bola v roku 1990 s rozlohou. Časť rozvodia s rozlohou bola 26. mája 1993 zaradená do zoznamu Ramsarských lokalít medzinárodného významu.
Park sa nachádza okolo slovenskej časti rieky Latorica a okolo nižšej časti riek Ondava a Laborec. Krajinná oblasť pozostáva zo sústavy ramien, obklopených naplavenými lesmi a mokraďami. Najvýraznejším prvkom je zriedkavá biocenóza vody a močiarov, ktorá je jedinečná na Slovensku.
Fauna
V CHKO Latorica bolo zistených 82 druhov mäkkýšov: 36 druhov suchozemských ulitníkov a 46 druhov sladkovodných mäkkýšov.
Vzhľadom na polohu a charakter krajinnej oblasti, je využívaná vodným vtáctvom, nie len na hniezdenie, ale aj v prípade sťahovavých vtákov na krátkodobý oddych.
Športová streľba na Letných olympijských hrách 2008 – Trap žien
Ženský trap na Letných olympijských hrách v Pekingu prebiehal 11. augusta v pekinskom streleckom areáli Beijing Shooting Range Clay Target Field. Slovenská strelkyňa Zuzana Štefečeková získala v tejto disciplíne striebornú medailu.
Program
Všetky časy v miestnom, t. j. pekinskom čase (UTC+8)
Finále
Pozn.: OR - Olympijský rekord
Cernoy
Cernoy je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Oise, v regióne Pikardia.
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Cempuis
Cempuis je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Oise, v regióne Pikardia.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Diaľnica A392 (Nemecko)
Diaľnica A392 (🇩🇪 Bundesautobahn 392 - skrátene: BAB 392, resp. Autobahn 392 - skrátene: A 392) je krátka diaľnica v Nemecku v meste Braunschweig. Vybudovaná bola na trase spolkovej cesty 214 zo štvrte Watenbüttel po ulicu Hamburger Straße.
Saint-Arnoult-en-Yvelines (obec)
Saint-Arnoult-en-Yvelines je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Yvelines, v regióne Île-de-France.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Termodynamika
Termodynamika je disciplína fyziky, popisujúca zákonitosti tepla a tepelných dejov, vzťahy medzi veličinami charakterizujúcimi makroskopický stav tepelnej sústavy a zmeny týchto veličín pri fyzikálnych dejoch spojených s výmenou tepla medzi sústavou a jej okolím.
Termodynamika sa zaoberá zákonmi zachovania a premeny energie platnými pre tepelné deje. Je náuka zaoberajúca sa energetickými zmenami sprevádzajúcimi prírodné deje. Zahŕňa zákony opisujúce premenu tepelnej energie na iné druhy energie.
Termodynamika je postavená na troch hlavných termodynamických vetách (zákonoch). Prvá vyjadruje zákon zachovania energie, druhá hovorí, že teplo sa nemôže samovoľne prenášať z chladnejšieho telesa na teplejšie, tretia sa týka chovania látok s teplotou blízkej absolútnej nule.
Diaľnica A395 (Nemecko)
Diaľnica A395 (🇩🇪 Bundesautobahn 395 - skrátene: BAB 395, resp. Autobahn 395 - skrátene: A 395) je diaľnica v Nemecku smerujúca z mesta Braunschweig do Vienenburgu. Tam na ňu nadväzuje spolková cesta číslo 6 v parametroch rýchlostnej cesty (Kratfahrstraße).
HK Slovan Duslo Šaľa
HK Slovan Duslo Šaľa je slovenský ženský hádzanársky klub zo Šale. Bol založený v roku 1943 a v roku 1952 sa prvýkrát prebojoval do najvyššej česko-slovenskej súťaže. Je to 3-násobný majster Česko-Slovenska a 9-násobný majster Slovenska, naposledy v sezóne 2004/05.
Súpiska a realizačný tím
Sezóna 2022/23
Úspechy
Majstrovstvá Slovenska:
Najvyššia česko-slovenská súťaž:
Víťaz Slovenského pohára:
Európske súťaže
Liga majstrov EHF:
Pohár víťazov pohárov EHF:
Pohár EHF:
Vyzývací pohár EHF:
Dagobert I.
Dagobert I. (* asi 603 – † 19. január 639) bol syn Chlotara II., kráľ Austrázie a kráľ Frankov (629 - 639) v 7. storočí.
Pokúsil sa kráčať v šľapajách svojho otca a zachovať autoritu kráľovskej moci. Rivalita medzi jednotlivými časťami ríše (najmä medzi Austráziou na jednej strane a Neustriou a Burgundskom na strane druhej) a neúspechy v bojoch so Slovanmi (porážka slovanským kráľom Samom pri Wogatisburgu roku 631/632), s Durinkami a so Sasmi ho však nútili k ústupkom voči šľachte. V roku 633 dosadil za kráľa Austrázie svojho nedávno narodeného nevlastného brata Sigiberta III.. Po jeho smrti (639) sa stále viac dostávala do popredia funkcia majordómov. Zo sobáša potomkov dvoch najvýznamnejších poradcov Dagoberta I. v Austrázii - majordóma Pipina I. (640) a biskupa Arnulfa z Mét – vzišiel rod Karolovcov (Pipinovcov). Dagobert I. bol prvým franským kráľom pochovaným v kráľovskej hrobke v bazilike Saint-Denis.
Chambors
Chambors je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Oise, v regióne Pikardia.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Gudžarát
Gudžarát (po gudžarátsky ગુજરાત - Gudžarát, hind. गुजरात - Gudžarát, po anglicky Gujarat) je jeden zo štyroch južných štátov Indie.
Hlavným mestom je Gándhínagar a najväčším je Ahmadábád. V štáte sa nachádzajú hlavné miesta starovekej Harappskej kultúry ako Lóthal a Dhólávírá. Gudžarát mal dôležité miesto v indickom hospodárstve. Nachádzajú sa tu významné prístavy, ktoré podporujú štatút štátu ako centrum hospodárstva a obchodu. Práve staroveký Lóthal je označovaný ako prvý prístav na svete, datovaný 2400 pred Kr. Aj v súčasnosti má Gudžarát jednu z najrýchlejšie rastúcich ekonomík v Indii.
Na severozápade susedí s pakistanskou provinciou Sindh, na severu s Radžastanom, na východe s Madhjapradéšom a na juhu s Maháraštrou. Susedí aj s drobnými federálne spravovanými územiami Dádra a Nagar Havelí a Daman a Diú. Gudžarát vznikol v roku 1960, keď sa rozdelil štát Bombaj (počas britskej vlády tzv. Bombajské prezidentstvo) podľa jazykových hľadísk na štáty Gudžarát a Maháraštra.
Veča
Veča je mestská časť mesta Šaľa, ktorá leží na ľavom brehu rieky Váh. Prvá písomná zmienka o Veči pochádza z roku 1113 a nachádza sa v druhej zoborskej listine. So Šaľou sa zlúčila 1. januára 1960.
Galaxia (Mliečna cesta)
Galaxia (- s veľkým G; iné názvy: Galaxia Mliečna cesta, Galaxia Mliečnej cesty, Sústava Mliečnej cesty, Hviezdna sústava Mliečnej cesty, najmä Mliečna cesta, nesprávne (bohemizmy) Galaxia Mliečna dráha, Galaxia Mliečnej dráhy, Sústava Mliečnej dráhy, Mliečna dráha) je názov galaxie, ktorej súčasťou je naša slnečná sústava. Je to špirálová galaxia s priečkou, ktorá je časť miestnej skupiny galaxií. Patrí medzi miliardy galaxií v pozorovateľnom vesmíre. Jej názov Mliečna cesta je preklad z latinského Via Lactea, čo je preklad gréckeho Γαλαξίας (Galaxias). Názov odkazuje na bledý pás svetla vytvoreného početnými vzdialenými hviezdami vzdialenejších galaktických ramien, ktoré vidíme zo Zeme.
Niektoré zdroje uvádzajú, že názov Mliečna cesta sa striktne vzťahuje len na charakteristický pohľad na svietiaci pás oblohy nazývaný Mliečna cesta, kým galaxia by sa mala nazývať celým názvom Galaxia Mliečna cesta alebo alternatívne Galaxia. Nie je však jasné v akom rozsahu sa tieto názvy používajú, lebo názov Mliečna cesta sa používa v obidvoch súvislostiach.
Majstrovstvá Európy v pozemnom hokeji žien 1987
Majstrovstvá Európy v pozemnom hokeji žien 1987 boli v poradí 2. majstrovstvá Európy v pozemnom hokeji žien, ktoré organizuje Európska federácia pozemného hokeja (EHF). Konali sa v dňoch od 3.13. septembra 1987 v Londýne, v Anglicku, za účasti 12 tímov. Nováčikom turnaja bolo iba družstvo Walesu. Zápasy sa hrali v Picketts Lock Centre. Titul obhájilo 🇳🇱, ktoré vo finálovom stretnutí zvíťazilo nad domácim 🏴󠁧󠁢󠁥󠁮󠁧󠁿󠁧󠁢󠁥󠁮󠁧󠁿.
Galaxia (Mliečna cesta)
Podoba zo Zeme
Jadro Galaxie leží v smere súhvezdia Strelec, a v tomto mieste je Mliečna cesta najjasnejšia. Od súhvezdia Strelca sa Mliečna cesta javí, že prechádza západne k súhvezdiam Škorpión, Oltár, Pravítko, Južný trojuholník, Kružidlo, Kentaur, Mucha, Južný kríž, Kýl, Plachty, Korma, Veľký pes, Jednorožec, Orión a Blíženci, Býk, Povozník, Perzeus, Androméda, Kasiopeja, Cefeus a Jašterica, Labuť, Líška, Šíp, Orol, Hadonos, Štít a naspäť ku súhvezdiu Strelec. Skutočnosť, že Galaxia rozdeľuje nočnú oblohu na dve, približne rovnaké pologule naznačuje, že slnečná sústava leží v blízkosti galaktickej roviny.
Galaktická rovina má inklináciu približne 60° k ekliptike (rovina obežnej dráhy Zeme). Je to vysoká inklinácia tak voči rovine zemského rovníka, ako aj voči rovine ekliptiky. Relatívne k nebeskému rovníku, prechádza na sever až k súhvezdiu Kasiopeja a na juh až k súhvezdiu Južný kríž. Severný galaktický pól sa nachádza na rektascenzii 12h 49m, deklinácii +27,4° (B1950) v blízkosti Beta Comae Berenices, a južný galaktický pól sa nachádza v blízkosti Alfa Sculptoris.
Veľkosť
thumb|upright=1|Galaktická rovina z pohľadu ATLASGAL survey, rozdelená do sekcií ([[Európske južné observatórium|ESO)]] Galaktický disk Mliečnej cesty má v priemere približne 100 000 svetelných rokov (9×1017 km alebo 6×1017 mi) a predpokladaná priemerná hrúbka je 1 000 ly, (9×1015 km). Odhadované množstvo hviezd je 200 miliárd a možno až 400 miliárd. Skutočné číslo závisí od počtu veľmi malých hviezd, ktorý je ťažké odhadnúť a môže byť až porovnateľné s jedným biliónom (1012) hviezd v susednej galaxii Androméda. Galaktický disk nemá ostré okraje. Neexistuje jasná hranica, za ktorou už nie sú žiadne hviezdy (nie je pevne stanovený polomer), množstvo hviezd rovnomerne ubúda so zväčšujúcou sa vzdialenosťou od centra galaxie. Za polomerom približne 40 000 ly (4×1017 km) začína množstvo hviezd ubúdať rýchlejšie.
Za galaktickým diskom sa nachádza oveľa menší disk z plynu. Nedávne pozorovania naznačujú, že plynový disk Mliečnej cesty má dĺžku okolo 12 000 ly (1×1017 km) – dvojnásobok predchádzajúcej predpokladanej hodnoty. Na lepšiu predstavu fyzickej veľkosti Galaxie Mliečna cesta: ak by sme jej veľkosť zredukovali na, tak veľkosť slnečnej sústavy vrátane Oortovho mraku by nepresahovala.
Vek
thumb|upright=1|Zelené a červené meteoritické pruhy [[Perzeidy|Perzeidov na oblohe tesne pod svietiacim pásom Mliečnej cesty, August 2007.]] V roku 2007 tím vedcov – Luca Pasquini, Piercarlo Bonifacio, Sofia Randich, Daniele Galli a Raffaele G. Gratton, odhadol hviezde HE 1523-0901 (guľová hviezdokopa NGC 6397) v galaktickom hale vek na 13,2 miliardy rokov, čo je takmer vek celého vesmíru. Ako najstarší známy objekt v Galaxii Mliečna cesta v tom čase určil dolnú hranicu veku Galaxie. Tento odhad bol zistený použitím UV-vizuálneho Ellecheovho spektrografu umiestneného na Very Large Telescope na meranie relatívnych síl spektrálnych čiar spôsobených prítomnosťou tória a ďalších chemických prvkov vytvorených pri R-reakcii. Sila čiar naznačuje prebytok rôznych elementárnych izotopov, z ktorých môže byť odvodený vek hviezdy použitím nukleokozmochronológie.
Vek hviezd v tenkom galaktickom disku sa dá odhadnúť podobným spôsobom ako pri HE 1523-0901. Merania hviezd v tenkom disku odhadujú, že tento disk sa sformoval pred 8,8 ± 1,7 miliardami rokov. Z tohto vzniká predpoklad medzery 5 miliárd rokov medzi sformovaním galaktického hala a tenkého disku.
Pred 8 až 11 miliardami rokov nastala zrážka s trpasličou galaxiou označenou ako „Sausage“ (z anglického, podľa tvaru galaxie). Minimálne 8 guľových hviezdokop bolo pridaných do Mliečnej cesty, spolu s masou rovnajúcou sa 50 miliárd Sĺnk, plynov a tmavej hmoty
Zloženie a štruktúra
thumb|upright=1|Jadro Galaxie v smere súhvezdia [[Strelec (súhvezdie)|Strelec. Hlavné hviezdy súhvezdia sú označené červenou.]] Galaxia sa skladá z jadra obsahujucého čiernu dieru s priečkou obklopeného diskom plynu, prachu a hviezd formujúcich jednotlivé špirálové štruktúry ramien vychádzajúcich zo stredu smerom von v tvare logaritmickej špirály.
Tvar galaktického disku nie je v reze plochý ale na koncoch je ohnutý. Je to spôsobené slabšou gravitáciou ďalej od stredu galaxie.
Odhady celkovej hmotnosti Galaxie sa líšia v závislosti od metódy a použitých informácií. Nedávne odhady predpokladajú hmotnosť 5,8×1011 hmotností Slnka (M☉), čo je trocha menej ako hmotnosť galaxie Androméda. Iné merania, pomocou Very Long Baseline Array (VLBA) objavili rýchlosti vyššie ako /s u hviezd na okraji Galaxie, vyššie ako predchádzajúce akceptované hodnoty /s. Nakoľko obežná rýchlosť je úzko spojená s hmotnosťou, je pravdepodobné že Mliečna cesta je masívnejšia, s hmotnosťou rovnajúcou sa približne hmotnosti galaxie Andromédy, čo je 7×1011 hmotností Slnka (M☉) vo vnútri 50 kiloparsekov od jej centra. Nedávne merania radiálnej rýchlosti hviezd galaktického hala zistili hmotnosť vo vnútri 80 kiloparsekov na 7×1011 hmotností Slnka. Väčšinu hmoty v Mliečnej ceste predstavuje tmavá hmota, ktorá vytvára tmavé galaktické halo. Halo sa rozširuje relatívne rovnomerne do vzdialenosti za 100 kiloparsekov od jadra Galaxie. Celková hmotnosť celej Mliečnej cesty sa odhaduje na 600 – 1000 miliárd hmotností Slnka (M☉). Táto hmotnosť baryónovej hmoty zahŕňa 200 až 400 miliárd hviezd. Ich komplexná absolútna hviezdna veľkosť bola odhadnutá na -20,9.
Jadro Galaxie
Galaktický disk, ktorý sa v strede Galaxie vydúva smerom von, má priemer medzi 70 000 až 100 000 ly. Vzdialenosť medzi Slnkom a stredom Mliečnej cesty je podľa dnešných odhadov 26 000 ± 1 400 svetelných rokov, zatiaľ čo staršie odhady uvádzajú túto vzdialenosť až 35 000 svetelných rokov.
V jadre Galaxie sa nachádzajú objekty s veľmi veľkou hmotnosťou, čo sa zistilo z pohybov materiálu v jadre. Hviezdy v galaktickom disku obiehajú okolo stredu galaxie. Silný rádiový zdroj Sagittarius A*, je pokladaný za stred Mliečnej cesty. Najlepším vysvetlením koncentrácie hmoty v strede je supermasívna čierna diera  .Vedci sa zhodujú, že najpravdepodobnejším kandidátom na pozíciu tejto čiernej diery je práve Sagittarius A*. Supermasívna čierna diera má hmotnosť 4,1 – 4,5 milión krát väčšiu ako je hmotnosť Slnka. Rýchlosť obiehania jednotlivých hviezd v Galaxii príliš nezávisí od vzdialenosti od stredu galaxie: vždy je to medzi 200 a /s. Z toho dôvodu je doba obiehania priamo úmerná vzdialenosti hviezdy od galaktického stredu. Predpokladá sa, že väčšina galaxií má vo svojom jadre podobnú supermasívnu čiernu dieru.
Priečka Galaxie je približne 27 000 svetelných rokov dlhá, prechádzajúca cez jadro pod 44 ± 10 stupňovým uhlom s líniou Slnka a jadra Mliečnej cesty. Skladá sa hlavne z červených hviezd ako sú červený trpaslík a červený obor. Priečka je obklopená prstencom nazývaným "5-kpc prstenec", ktorý obsahuje veľkú časť molekulárneho vodíka nachádzajúceho sa v Mliečnej ceste, tak ako aj väčšinu novovznikajúcich hviezd v Galaxii. Pri pohľade z galaxie Androméda by to bola najjasnejšia časť Mliečnej cesty.
Špirálové ramená
Každé špirálové rameno opisuje logaritmickú špirálu (podobne ako ramená iných špirálových galaxií) so sklonom približne 12 stupňov. Až donedávna sa predpokladalo, že všetky štyri hlavné špirálové ramená začínajú v blízkosti jadra Galaxie.
thumb|upright=1|Umelcova koncepcia špirálovej štruktúry Mliečnej cesty s dvoma hlavnými hviezdnymi ramenami a priečkou. thumb|upright=1|Znázornenie Mliečnej cesty s ramenami (zdola nahor): rameno Perzea, rameno Orióna a rameno Strelca. V ramene Orióna žltou označená pozícia Slnka.
Predpokladá sa, že existujú štyri hlavné špirálovité ramená a najmenej ďalšie dve menšie. Tieto sú pomenované nasledovne (zoradené podľa polohy smerom von na spojnici zo stredu Galaxie k Zemi), názvy ramien sú odvodené od súhvezdí, v ktorých ich možno vidieť:
Pozorovania uskutočnené v roku 2008 Robertom Benjaminom z University of Wisconsin-Whitewater naznačujú, že Mliečna cesta má iba dve hlavné ramená, rameno Perzea a rameno Štítu-Južného kríža. Ostatné ramená sú buď malé alebo prídavné. Toto by znamenalo, že Mliečna cesta je podobná galaxii NGC 1365.
Mimo hlavných špirálových ramien sa nachádza prstenec Jednorožca (alebo Vonkajší prstenec) – prstenec plynu a hviezd odtrhnutých od iných galaxií pred miliardami rokov.
Obežná rýchlosť väčšiny hviezd v Galaxii nezávisí na ich vzdialenosti od stredu galaxie. V oblasti mimo jadra alebo vnútorného okraja sa rýchlosť pohybuje medzi 210 až /s. Preto je doba obehu typickej hviezdy priamo úmerná dĺžke prejdenej cesty, na rozdiel od situácie v slnečnej sústave, kde dominuje gravitačná dynamika dvoch telies s očakávaním rôznych obežných dráh pri podstatne rôznych rýchlostiach. Tento rozdiel je jeden zo základných častí evidencie pre existenciu tmavej hmoty. Ďalším zaujímavým aspektom je tzv. "naťahovací problém" špirálových ramien. Ak vnútorná časť ramien rotuje rýchlejšie ako vonkajšia časť, tak galaxia sa natiahne, pričom špirálová štruktúra sa stenčí. Ale toto sa u špirálových galaxií nepozoruje, namiesto toho astronómovia prehlasujú, že špirálový vzor galaxií je založený na hustote vĺn vychádzajúcich z jadra. Toto sa dá prirovnať k pohybujúcej sa dopravnej zápche na diaľnici, všetky autá sa pohybujú, ale vždy je tu oblasť pomaly sa pohybujúcich áut. Tento model zahŕňa aj zvýšený vznik hviezd vo vnútri alebo v blízkosti špirálových ramien. Stlačené vlny zvyšujú hustotu molekulárneho vodíka, čoho výsledkom je vznik protohviezd.
Halo
Galaktický disk je obklopený sféroidným halom starých hviezd a guľových hviezdokôp, z ktorých 90 % leží vo vnútri priemeru 100 000 svetelných rokov, z čoho sa usudzuje priemer hviezdneho hala 200 000 svetelných rokov, hoci guľové hviezdokopy boli objavené aj vo väčšej vzdialenosti ako 200 000 svetelných rokov, ako napríklad PAL 4 a AM1. Približne 40 % týchto hviezdokôp má retrográdnu obežnú dráhu, čo znamená, že sa pohybujú v opačnom smere ako je rotácia Mliečnej cesty. Môžu sa pohybovať po Rossetových dráhach v galaxii, ktoré sú opakom eliptických obežných dráh.
Zatiaľ čo disk obsahuje plyn a prach, ktorý zahaľuje pohľad pri niektorých vlnových dĺžkach, zložky sféroidu sú dobre viditeľné. Hviezdy aktívne vznikajú v disku (hlavne v špirálových ramenách, ktoré predstavujú oblasti s vysokou hustotou), ale nie v hale. Otvorené hviezdokopy sa tiež vyskytujú primárne v disku.
Objavy 21. storočia dali nový rozmer štruktúre Mliečnej cesty. S objavom, že disk galaxie Androméda (M31) je viac natiahnutý ako sa pôvodne predpokladalo, sa dá predpokladať, že disk Mliečnej cesty môže byť tiež viac natiahnutý, a táto hypotéza je podporená dôkazmi z objavu predĺženia Vonkajšieho ramena ramena Pravítka. S objavom trpasličej galaxie Strelec sa objavil pás galaktického odpadu, ktorý vznikol vzájomným pôsobením Mliečnej cesty a trpasličej galaxie pohybujúcej sa po polárnej obežnej dráhe. Podobne, s objavom trpasličej galaxie Veľký pes, bol objavený prstenec vesmírneho odpadu.
Poloha Slnka a susedstvo
Slnko (a tým pádom aj Zem a slnečná sústava) sa nachádza v blízkosti vnútorného okraja galaktického ramena Orióna v Miestnom medzihviezdnom mraku vo vnútri Miestnej bubliny a vo vnútri Gouldovho pásu, vo vzdialenosti 7,62 ± 0,32 kpc (~25 000±1 000 svetelných rokov) od jadra Galaxie. V súčasnosti sa Slnko nachádza vo vzdialenosti 5 – 30 pc od centrálnej roviny galaktického disku. Vzdialenosť medzi Miestnym ramenom a ďalším ramenom, ramenom Perzea, je približne 6 500 svetelných rokov. Slnko s celou slnečnou sústavou, sa nachádzajú v galaktickej obývateľnej zóne.
Vo vzdialenosti do 15 pc od Slnka sa nachádza okolo 208 hviezd, ktoré sú jasnejšie ako absolútna hviezdna veľkosť 8,5. To zodpovedá hustote 0,0147 takýchto hviezd na kubický parsek, alebo 0,000424 na kubický svetelný rok (zo zoznam najbližších jasných hviezd). Na druhej strane, je tu 64 známych hviezd (rôznej hviezdnej veľkosti, okrem štyroch hnedých trpaslíkov) vo vnútri 5 parsekov od Slnka, čo dáva hustotu 0,122 hviezd na kubický parsek, alebo 0,00352 hviezd na kubický svetelný rok (zo zoznamu najbližších hviezd), z čoho vyplýva, že väčšina hviezd nie je jasnejšia ako hviezdna veľkosť 8,5.
Vrchol cesty Slnka alebo slnečný vrchol je smer, ktorým sa pohybuje Slnko v priestore Galaxie. Hlavným smerom galaktického pohybu Slnka je smerom k hviezde Vega v blízkosti súhvezdia Herkules pod uhlom približne 60 hviezdnych stupňov k smeru jadra Galaxie. Obežná dráha Slnka po Galaxii je zhruba eliptická s občasnými poruchami kvôli špirálovým ramenám a nerovnomernému prerozdeleniu hmoty v Mliečnej ceste. Navyše, Slnko kmitá smerom nahor a nadol vzhľadom na galaktickú rovinu približne 2,7-krát za obeh. Podobá sa to práci jednoduchého harmonického oscilátora bez unášacej sily. Tieto kmitania boli donedávna považované za faktor spôsobujúci masové vyhynutia na Zemi. Ale opakovaná analýza efektov pri preletoch Slnka cez špirálovú štruktúru založená na CO dátach nepotvrdila, že medzi prechodmi slnka rovinou disku a vyhynutiami druhov existujú súvislosti.
Slnečnej sústave trvá jeden obeh okolo stredu Galaxie 225 – 250 miliónov rokov (galaktický rok), takže sa predpokladá, že túto trasu už absolvovala 2025-krát počas existencie Slnka a 1/1250-krát počas vzniku a vývoja človeka človeka. Obežná rýchlosť slnečnej sústavy okolo jadra Galaxie je približne 217/s, čo znamená 1 svetelný rok za približne 1400 rokov a 1 AU (astronomická jednotka) za 8 dní.
Galaktické okolie
thumb|upright=1|Široký infračervený pohľad na galaxiu Mliečna cesta zo [[Spitzerov vesmírny ďalekohľad|Spitzerovho vesmírneho ďalekohľadu vytvorený z viac ako 800 000 záberov. Je to najdetailnejšia fotografia Mliečnej cesty do dnešného dňa.]] thumb|upright=1|Fotografia časti Mliečnej cesty urobená na [[Cerro Paranal]]
Vzhľadom na doteraz pozorovaný vesmír sa Mliečna cesta nachádza v relatívnej kozmickej prázdnote označenej ako KBC.
Mliečna cesta a galaxia Androméda sú binárnou sústavou dvoch obrovských galaxií patriacich do skupiny asi 50 úzko prepojených galaxií známych ako Miestna skupina galaxií, ktorá patrí do Miestnej superkopy galaxií. Táto superkopa je označovaná aj ako superkopa Virgo podľa kopy Virgo, ktorá pravdepodobne leží blízko jej stredu.
Dve menšie galaxie a množstvo trpasličích galaxií (do roku 2019 ich bolo objavených 22 ) v Miestnej skupine galaxií obieha okolo Mliečnej cesty. Najväčšou z nich je Veľký Magellanov mrak s priemerom 20 000 svetelných rokov. Túto galaxiu doprevádza Malý Magellanov mrak. Magellanov prúd je zvláštnym pásom neutrálneho vodíkového plynu spájajúceho tieto dve malé galaxie. Predpokladá sa, že tento prúd bol vytrhnutý z Magellanovych mrakov „prílivovou“ interakciou s Mliečnou cestou. Niektoré z trpasličích galaxií obiehajúcich okolo Mliečnej cesty sú trpasličia galaxia Veľký pes (najbližšia), trpasličia galaxia Strelec (v minulosti považovaná za najbližšiu), trpasličia galaxia Malý voz, trpasličia galaxia Sochár, trpasličia galaxia Sextant, trpasličia galaxia Pec a trpasličia galaxia Lev I. Najmenšie trpasličie galaxie Mliečnej cesty majú priemer iba 500 svetelných rokov. Medzi takéto patria trpasličia galaxia Kýl, trpasličia galaxia Drak a trpasličia galaxia Lev II. Stále môžu existovať ešte nespozorované galaxie, ktoré sú dynamicky spojené s Mliečnou cestou ako aj tie, ktoré už boli absorbované Mliečnou cestou, podobne ako Omega Centauri. Pozorovania cez pásmo zabránenia častejšie objavia nové blízke alebo vzdialené galaxie. Niektoré galaxie sa skladajú hlavne z plynu a prachu, čím je veľmi ťažké ich spozorovanie a objavenie.
V januári 2006 ohlásili, že bolo zmapované doteraz nevysvetlené vlnenie v galaktickom disku Mliečnej cesty. Objavili sa vlny vibrácií spôsobené Veľkým a Malým Magellanovym mrakom pri ich obehu Galaxie, čím spôsobovali vibrácie na určitých frekvenciách, keď prechádzali cez jej okraj. Predtým sa tieto dve galaxie, s hmotou rovnajúcou sa 2 % hmoty Mliečnej cesty, považovali za príliš malé na to, aby mohli ovplyvniť Mliečnu cestu. Keď však berieme do úvahy aj tmavú hmotu, pohyb týchto dvoch galaxií vytvára brázdu, ktorá môže ovplyvňovať väčšiu Mliečnu cestu. Hmota galaxie sa môže započítaním tmavej hmoty zvýšiť až 20-násobne. Tieto výpočty boli urobené pomocou počítačového modelu Martina Weinberga z University of Massachusetts Amherst. V tomto modeli tmavá hmota sa šíri smerom von z galaktického disku so známou vrstvou plynu. Výsledkom je modelový predpoklad, že gravitačný efekt Magellanovych mrakov je zosilnený v dobe, keď prechádzajú cez Mliečnu cestu.
Súčasné merania ukazujú, že galaxia Androméda sa k Mliečnej ceste približuje rýchlosťou 100 až /s. Pri tejto rýchlosti sa s Mliečnou cestou môže zraziť za 3 až 4 miliardy rokov, v závislosti od neznámych vedľajších prvkov relatívneho pohybu galaxií. Ak sa tieto galaxie zrazia, k zrážkam jednotlivých hviezd vo vnútri galaxií pravdepodobne nedôjde, ale namiesto toho sa dve galaxie zlúčia a sformujú jednu eliptickú galaxiu v priebehu asi miliardy rokov.
Zo Zeme sú voľným okom pozorovateľné iba tri iné galaxie. Zo severnej pologule je možné vidieť galaxiu Androméda, ktorá je od Zeme vzdialená približne 2 milióny svetelných rokov. Z južnej pologule je viditeľný Veľký Magellanov mrak (160 000 svetelných rokov) a Malý Magellanov mrak (180 000 svetelných rokov).
Rýchlosť
thumb|upright=1|[[Galaktická krivka rotácie pre Mliečnu cestu. Vertikálna os je rýchlosť rotácie okolo jadra Galaxie, horizontálna os je vzdialenosť od jadra Galaxie vyjadrená v kpc. Slnko je označené žltým bodom. Pozorovaná krivka rýchlosti a rotácie je modrá. Predpokladaná krivka založená na hviezdnej hmote a plyne v Mliečnej ceste je červená. Rozptyl v pozorovaniach približne znázorňujú sivé priečky. Tento rozdiel je kvôli tmavej hmote alebo v modifikácii zákona gravitácie.  ]] Vo všeobecnom chápaní, absolútna rýchlosť objektu vo vesmíre nie je podľa Einsteinovej špeciálnej teórie relativity dôležitou otázkou. Špeciálna teória realtivity prehlasuje, že neexistuje prioritná inerciálna vzťažná sústava vo vesmíre, s ktorou sa dá porovnať pohyb objektu (pohyb musí byť špecifikovaný s ohľadom na ďalší objekt). Toto je potrebné mať na pamäti pri rozoberaní pohybu galaxie.
Iné referencie poskytuje reliktové žiarenie. Mliečna cesta sa pohybuje rýchlosťou /s s ohľadom na fotóny reliktového žiarenia, rektascenzia 10,5, deklinácia -24° (epocha J2000) blízko centra súhvezdia Hydra. Tento pohyb je pozorovaný pomocou satelitov ako sú Cosmic Background Explorer (COBE) a Wilkinson Microwave Anisotropy Probe (WMAP) ako dvojpólová podpora reliktového žiarenia. Fotóny v rovnováhe reliktového žiarenia sú modrasté v smere pohybu a červenkasté proti smeru pohybu.
Galaxia rotuje okolo svojho jadra v závislosti od galaktickej krivky rotácie (obrázok vpravo). Odchýlka medzi pozorovanou krivkou (relatívne plochou) a krivkou založenou na známej hmote hviezd a plynu v Galaxii (nestála krivka) sa prisudzuje tmavej hmote.
Obývateľnosť
Teória zriedkavej Zeme ďalej tvrdí, že náš typ galaxie - špirálovitá galaxia, je najvhodnejší pre trvalú existenciu života. Ostatné typy galaxií majú viac negatív a pravdepodobnosť, že by tam existovalo vhodné miesto pre život je výrazne nižšia. Naša galaxia je na vrchole jedného-dvoch percent najhmotnejších a najsvietivejších galaxií. Čím je galaxia väčšia, tým môže mať viac ťažkých prvkov, lebo jej gravitácia mohla pritiahnuť viac vodíka a hélia a zapojiť ich do cyklu, ktorý z nich vybudoval ťažšie prvky. Väčšina galaxií sú málo hmotné a preto nemajú dostatok materiálu, z ktorého by mohli vzniknúť planéty veľkosti Zeme. Podľa posledných výpočtov galaktická obývateľná zóna má kruhový tvar s priemerom 7 až 9 kiloparsecov a teda zahŕňa len cca 10% hviezd v Mliečnej dráhe - našej galaxii. Podľa súčasných odhadov by to mohlo byť cca 20 až 40 miliárd hviezd.
Mytológia a etymológia
thumb|upright=1|Pôvod Mliečnej cesty, Jacopo Tintoretto [[1575]] Existuje veľmi veľa legiend v mnohých tradíciách po celom svete, týkajúcich sa stvorenia Galaxie. Obzvlášť dva podobné staroveké grécke príbehy vysvetľujú etymológiu názvu Galaxias (Γαλαξίας) a jeho spojenie s mliekom (γάλα). Jedna legenda popisuje Mliečnu dráhu ako mliečnu škvrnu, ktorá vznikla pri dojčení Herkula bohyňou Hérou. Keď si Héra uvedomila, že dojča nie je jej vlastné, ale že je nemanželské dieťa boha Dia a inej ženy, odsotila ho preč a z vystrekujúceho mlieka sa stala Mliečna cesta.
Podľa iného príbehu pochádza mlieko od bohyne Rhea, ženy Krona (Kronos), a dojča bol sám Zeus. Kronos zhltol svoje deti, aby si tak zaistil svoje miesto v Panteóne a vládcu nebies, a tak Rhea vymyslela plán na záchranu jej novonarodeného syna Dia. Do šiat dojčaťa zabalila kameň a dala ho Kronovi, aby ho mohol zhltnúť. Kronos ju požiadal, aby ešte raz a naposledy dieťa povarovala, skôr, ako ho zhltne, a z mlieka, ktoré vystreklo, keď zatlačila bradavku na kameň, sa stala Mliečna cesta.
V oblasti od strednej Ázie do Afriky, názov Mliečnej cesty súvisí so slovom "slama". Toto môže mať pôvod v starovekej arménskej mytológii (Յարդ զողի Ճանապարհ hard goghi chanaparh, alebo "Stopa zlodeja slamy"), ktorá bola rozširovaná Arabmi. V niekoľkých uralských, turkických, ugrofínskych a baltských jazykoch sa Mliečna cesta nazýva "Vtáčou cestou" (Linnunrata po fínsky), pretože trasa migrácie vtákov vyzerá podobne ako Mliečna cesta (legendy Qi Xi oslavujú v mnohých kultúrach Ázie). Čínsky názov "Strieborná rieka" (銀河) sa používa všade vo východnej Ázii vrátane Kórei a Japonska. Alternatívny názov pre Mliečnu cestu v starovekej Číne, hlavne v básňach je "Nebeská rieka Chan-ťiang" (天汉). V Japonsku "Strieborná rieka" (銀河 ginga) znamená galaxie vo všeobecnosti a Mliečna cesta "Sústava striebornej rieky"(銀河系 gingakei) alebo "Rieka nebies" (天の川 Amanokawa alebo Amanogawa). Vo švédčine sa nazýva Vintergatan alebo "Zimná aleja", pretože hviezdy v žiariacom páse predpovedali príchod zimy. V niektorých ibérijských jazykoch sa Mliečna cesta prekladá ako "Cesta svätého Jakuba staršieho" (v španielčine "El camino de Santiago").
Saint-Cyr-l’École (mesto)
Saint-Cyr-l’École je francúzske mesto, ktoré sa nachádza v departemente Yvelines, v regióne Île-de-France.
Galaxia (Mliečna cesta)
Objav
thumb|upright=1|Tvar Mliečnej cesty podľa sčítania hviezd Williamom Herschelom z roku 1785 so Slnečnou sústavou v blízkosti stredu
Ako Aristoteles (384 – 322 pred Kr.) informuje vo svojom diele Meteorologika, grécki filozofi Anaxagoras (cca 500 – 428 pred Kr.) a Demokritos (450 – 370 pred Kr.) navrhli, že Mliečna cesta sa môže skladať zo vzdialených hviezd. Demokritos začas svoje spisy slovami "Mlieko Héry sa víri okolo stredu", čo možno odkazuje na pohyb objektov galaxie okolo jadra. Ale sám Aristoteles veril, že Mliečna cesta vznikla "vzplanutím výparov niekoľkých veľkých hviezd, ktorých bolo veľa a blízko pri sebe" a že toto "vzplanutie vzniká v hornej časti atmosféry Zeme, v oblasti sveta, ktorý je prepojený s nebeským pohybom". Arabský astronóm Alhazen (Abú Alí al-Hasan ibn al-Hasan ibn al-Hajtam) (965 – 1037) toto tvrdenie odmietol pokusom o prvé pozorovanie a meranie paralaxy Mliečnej cesty,. Keďže Mliečna cesta nemá paralaxu, zistil, že tieto procesy sa musia odohrávať oveľa ďalej od Zeme ako v atmosfére.
Saint-Cyr-l’École (mesto)
Poloha
Mesto má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Galaxia (Mliečna cesta)
Objav
Perzský astronóm Aliboron (Abú Rajhán Muhammad ibn Ahmad Bírúní) (973 – 1048) predpokladal, že Galaxia je zložením nespočetných hmlovinných hviezd. Al-Andaluský astronóm Ibn Bádždža (1095 – 1138) predpokladal, že Mliečna cesta sa skladá z mnohých hviezd, ale javí sa ako nekonečný obraz kvôli efektu lomu v atmosfére Zeme, pričom ako dôkaz použil výsledky svojich pozorovaní konjunkcie Jupitera a Marsu roku 500 islamského kalendára (1106/1107). Ibn al-Kajjim al-Džawzíja (1292 – 1350) predpokladal, že Mliečna cesta je "nespočetné množstvo maličkých hviezd nachádzajúcich sa pohromade vo sfére nehybných hviezd", pričom tieto hviezdy sú väčšie ako planéty.
Aktuálny dôkaz o Mliečnej ceste skladajúcej sa z mnohých hviezd prišiel v roku 1610, keď Galileo Galilei použil optický ďalekohľad na prieskum Mliečnej cesty a zistil, že sa skladá z množstva slabých hviezd. V roku 1755 Immanuel Kant, na základe skoršej práce Thomasa Wrighta, vo svojej rozprave predpokladal, že Mliečna cesta by mohla byť rotujúcim telesom obrovského množstva hviezd, ktoré držia pohromade vďaka gravitačným silám podobným tým v slnečnej sústave, ale v oveľa väčšej mierke. Výsledný disk hviezd by bol na oblohe viditeľný ako skupina hviezd z našej perspektívy vo vnútri disku. Kant sa tiež domnieval, že hmloviny viditeľné na oblohe môžu byť individuálnymi galaxiami, podobnými Mliečnej ceste.
Saint-Cyr-l’École (mesto)
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov je.
Galaxia (Mliečna cesta)
Objav
Prvý pokus o popísanie tvaru Mliečnej cesty a pozície Slnka vo vnútri sa pokúsil Frederick William Herschel v roku 1785 pomocou postupného spočítavania množstva hviezd v rôznych oblastiach viditeľnej oblohy. Vytvoril diagram tvaru Galaxie so slnečnou sústavou v blízkosti jeho stredu. Prišiel na to, že hviezdy tvoria obrovskú sústavu v tvare šošovky. Podľa jeho predstáv sa však Slnečná sústava nachádzala v strede galaxie. Herschel tiež predpokladal, že v smere do súhvezdí Orol a Štít, kde sa Mliečna cesta zdanlivo rozdvojuje, je galaxia reálne rozdvojená. V roku 1845, Lord William Parsons Rosse skonštruoval nový ďalekohľad, ktorým bol schopný odlíšiť eliptické a špirálové hmloviny.
V roku 1917 Heber Doust Curtis pozoroval novu S Andromedae vo vnútri "veľkej hmloviny Androméda" (Messierov objekt M31). Pri kontrole fotografií objavil ďalších 11 nov. Zistil, že ich priemerná veľkosť je 10, čo znamená, že sa nachádzali v Mliečnej ceste. Curtis sa stal zástancom tzv. hypotézy "ostrovných vesmírov", podľa ktorej špirálové hmloviny boli nezávislými galaxiami.
Saint-Cyr-l’École (mesto)
Obyvateľstvo
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v meste.
Galaxia (Mliečna cesta)
Objav
V 20-tych rokoch 20. storočia Edwin Powell Hubble využíval na svoje pozorovania nový ďalekohľad. Vďaka nemu rozlíšil vonkajšie časti niektorých "špirálových hmlovín" ako skupiny individuálnych hviezd a identifikoval niektoré premenené hviezdy Cefeidy, čo mu dovolilo odhadnúť vzdialenosti od týchto "hmlovín". Hubble zistil, že "hmloviny" sú príliš vzdialené, aby mohli byť súčasťou Mliečnej cesty. V roku 1936 vytvoril Hubble systém klasifikácie galaxií, ktorá sa používa dodnes, Hubblovu schému.
Budúcnosť
Je takmer isté, že Galaxia sa zrazí so susednou Galaxiou Androméda. Galaxie sa k sebe približujú rýchlosťou približne pol milióna kilometrov za hodinu. Ich vzájomná vzdialenosť je asi 2,2 milióna svetelných rokov. K zrážke teda príde vo vzdialenej budúcnosti, približne za 34 miliardy rokov. Keď sa obe galaxie priblížia, stlačí gravitačný vplyv oboch galaxií ich molekulové mračná a začne masívna tvorba nových hviezd. Vytvorí sa množstvo modrosvietiacich hviezdokôp, oveľa jasnejších ako sú terajšie. Z prachu v oboch diskoch sa začnú gravitačným vplyvom a premiešaním tvoriť nové obrie hviezdy s krátkou životnosťou. Oba disky sa spoja asi za 100 miliónov rokov. Za ten čas už vybuchnú niektoré supernovy a vymetú plyn a prach von z nového útvaru. Okolo neho vznikne rovnaký obal, aký pozorujeme pri eliptických galaxiách. Z jadra bude vychádzať dlhý výtrysk podobný výtrysku z galaxie M87. Predpokladá sa, že naše Slnko, ani žiadne iné hviezdy sa navzájom nezrazia.
Chambly (Oise)
Chambly je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Oise, v regióne Pikardia.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Chaumont-en-Vexin
Chaumont-en-Vexin je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Oise, v regióne Pikardia.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Bengoro
Bengoro je debutový sólový štúdiový album slovenského repera Rytmusa. Vydalo ho hudobné vydavateľstvo Tvoj Tatko Records v roku 2006. Predalo sa z neho viac ako 15-tisíc kusov. V roku 2008 vyšla reedícia s bonusovým trackom „Žena potrebuje cit“.
Výroba albumu
Rytmus (Patrik Vrbovský) – rap, texty
Diaľnica A445 (Nemecko)
Diaľnica A445 je krátka diaľnica v Nemecku, ktorá spája mestá Werl a Arnsberg. Medzi nimi sa A445 križuje s diaľnicou A44. V budúcnosti by mala byť predĺžená sever až do mesta Hamm.
Mexické národné vodnopólové družstvo mužov
Mexické národné vodnopólové družstvo mužov je národné družstvo mužov, ktoré reprezentuje Mexiko v medzinárodných vodnopólových súťažiach a priateľských zápasoch. Funguje pod záštitou Federación Mexican de Natación (FMN). Patrí medzi tie lepšie vodnopólové celky Ameriky, ktorý sa ale menej zúčastňuje medzinárodných podujatí organizovaných Medzinárodnou plaveckou federáciou. Za jeho najväčšie úspechy možno považovať 3 medailí z Panamerických hier či 5 víťazstiev na Stredoamerických a karibských hrách.
Vrcholné podujatia
Najviac úspechov zaznamenalo na kontinentálnych podujatiach. Vodnopólový turnaj na Panamerických hrách vyhralo raz, v domácom Mexiko City v roku 1975, čo bolo zároveň posledné medailové umiestnenie. Predtým získalo 2 bronzy. Od roku 1979 však ustúpilo z týchto pozícií a končievalo medzi 5. a 8. miestom. Na predposlednom turnaji, v domácej Guadalajare 2011, nepostúpilo zo základnej skupiny do semifinále a skončilo celkovo na 6. mieste. Na panamerickom podujatí Pohára UANA, ktorý je zároveň kvalifikáciou na MS, sa družstvo zúčastnilo iba raz, v roku 2005, kde skončilo piate. Ďalej družstvo vybojovalo 16 medailí na Stredoamerických a karibských hrách, z toho boli 6 zlatých. Posledné víťazstvo získalo v roku 2014 v mexickom Veracruz.
Mexické družstvo sa predstavilo v roku 2007 aj vo Svetovej lige, kde však skončilo už v americkej kvalifikačnej skupine.
Melissa (album)
Melissa je názov debutového albumu dánskej skupiny Mercyful Fate.
Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Jasenov (okres Humenné)
Toto je zoznam kultúrnych pamiatok v obci Jasenov v okrese Humenné.
Melissa (album)
Všetku hudbu zložil Hank Shermann a texty napísal King Diamond. Skupina v roku 2009 nahrala pre hru Guitar Hero odznovu piesne Evil a Curse Of The Pharaohs (pôvodné stopy sa stratili).
Skladby
Skladby 8 - 13 sa objavujú len na edícii 25th Anniversary.
Skupina
V GH verziách piesní Evil a Curse Of The Pharaohs hrá na bicie Bjarne T. Holm.
Slovensko na Letných olympijských hrách 2008
Slovensko na Letných olympijských hrách 2008 reprezentovalo 57 športovcov.
Muži
Bežecké disciplíny a chôdza Technické disciplíny Kombinované disciplíny
Súťažné dni
Udávané podľa SELČ:
Antonio Ungar
Antonio Ungar (* 1974, Bogotá, Kolumbia) je kolumbijský spisovateľ.
Životopis
Žil v Bogote, v džungliach Orinoka, v Európe a v Jaffe v Izraeli. Pracuje pre niekoľko kolumbijských novín a časopisov. V roku 2010 sa podieľal v pohraničnej provincii Venezuely, v Arauca, na kampani na podporu kultúry miestnych obyvateľov. Mottom kampane a záverečnej konferencie s účastníkmi bolo Arauca Lee, Escribe Y Cuenta.
Dmitrij Borisovič Kabalevskij
Dmitrij Borisovič Kabalevskij (* 17.jul./30. decembergreg.  1904 Petrohrad – † 14. február 1987, Moskva) bol ruský a sovietsky hudobný skladateľ.
Život
Študoval na konzervatóriu v Moskve, kde neskôr pôsobil ako profesor. V roku 1934 debutoval sugestívnou hudbou k filmu G. Rošaľa Biele noci petrohradské na motívy poviedok F. Dostojevského Netočka Nezvanovová a Biele noci. Spolupracoval najčastejšie s režisérom A. Dovženkom.
Harijána
Harijána (zastarano aj Hariana; hind.हरियाणा - Harijáná, Pandž. ਹਰਿਆਣਾ - Hariáná) je indický štát na severe krajiny. Hlavným mestom je Čandígarh, ktoré je zároveň zväzové teritórium a hlavné mesto ďalšieho štátu Pandžáb. Najväčším mestom je Farídábád. V minulosti bolo toto územie súčasťou kráľovstva Kuru.
Harijána kolískou zrodu harappskej kultúry a védskej civilizácie. Harijána bola počas Britskej Indie spravovaná ako súčasť provincie Pandžáb. V roku 1966 bola rozdelená podľa jazykov ako 17. indický štát. Táto úrodná krajina patrí v súčasnosti medzi najväčších producentov obilia a mlieka v krajine.
Saint-Forget
Saint-Forget je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Yvelines, v regióne Île-de-France.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.