cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hypotéza zriedkavej Zeme
Teploty
Hoci živé organizmy môžu byť veľmi prispôsobivé, veľmi ťažko sa môžu vyvíjať a žiť, ak výkyvy teploty presahujú bod mrazu alebo bod varu hlavnej tekutiny na planéte (na Zemi je to voda). Čím je organizmus komplexnejší, tým je pravdepodobne viac citlivý na teplotné výkyvy. Niektoré baktérie a archey dokážu síce žiť pri vysokých teplotách alebo prečkať nízke teploty, vyššie živočíchy však vyžadujú pomerne úzky rozsah teploty prostredia. Dráha Zeme má odchýlky od perfektného kruhu približne 0,02 a ostatné planéty v Slnečnej sústave sú na tom podobne. Súčasné charakteristiky iných nedávno objavených planét sú prekvapivo odlišné: 90 % z nich má väčšiu excentricitu než v našej Slnečnej sústave, cca 0,25. Väčšina z nich je teda len málo času vo svojej obývateľnej zóne.
Sklon planetárnej osi
náhľad|Sklon zemskej osi počas obehu Slnka|275x275bod Je isté, že sklon zemskej osi je zodpovedný za striedanie ročných období. To umožňuje udržiavať dynamiku biosféry a zároveň pomáha lepšiemu rozloženiu teplôt na povrchu planéty. Mesiac stabilizuje zemskú os, ktorej sklon by sa inak pravdepodobne výrazne menil, ako je tomu u iných planét v našej Slnečnej sústave. Presný význam tohto pôsobenia je zatiaľ predmetom výskumov. Predpokladá sa, že zmena sklonu zemskej osi počas štvrtohôr spôsobila doby ľadové, ale nie je to zatiaľ isté. Príťažlivosť Mesiaca však určite napomáha vzniku prílivu a odlivu, rozsiahlemu prúdeniu vody v oceánoch, čím sa prenáša množstvo tepla a pravdepodobne to vplýva aj na pohyb tektonických platní. Približne 60 % slapových javov je následkom pôsobenia Mesiaca, zvyšok pôsobenia gravitácie Slnka. Tieto javy sú kľúčové pre existenciu kolobehu chemických prvkov.
Rotácia planéty
Rotácia planéty nesmie byť veľmi pomalá, aby deň ani noc netrvali príliš dlho. Vznikli by veľké teplotné rozdiely na rôznych častiach planéty. Je neisté, nakoľko by rastliny boli schopné prispôsobiť sa dlhodobému svetlu a zároveň, ako by znížená fotosyntéza počas noci vplývala na živočíchy. Rotácia je zároveň potrebná pre tvorbu magnetického poľa. V prípade prílišnej blízkosti planéty k hviezde časom dochádza k synchronizácii jej rotácie s obehom okolo hviezdy. Vzniká tzv. viazaná rotácia – planéta je stále otočená k hviezde tou istou stranou (k tomuto javu došlo aj pri Mesiaci vzhľadom na Zem). Na privrátenej strane planéty tak začne byť trvale vysoká teplota, kým odvrátená strana má mráz.
Platňová tektonika
náhľad|left|Mapa tektonických platní [[Zem|Zeme.|230x230bod]] náhľad|Počítačová simulácia [[magnetické pole Zeme|magnetického poľa Zeme potrebného na ochranu pred vesmírnym žiarením|220x220bod]] Na vznik a udržanie tohto javu je potrebné vhodné chemické zloženie planetárnej kôry. Jediným zatiaľ známym dlhotrvajúcim zdrojom potrebného tepla je rádioaktívny rozpad prebiehajúci vnútri planéty, ktorý pravdepodobne vytvára aj efekt geodynama a teda magnetické pole Zeme. Súhra a prepojenosť tektonického systému Zeme zaujala už mnohých: „Všetky časti výrobných a recyklačných procesov sú múdro prepojené a podporované vodou. Zánik oceánskej kôry vedie k vzniku zemskej kôry vďaka vodou podporovanému taveniu. Zánik zemskej kôry vďaka vodou podporovanej erózii nakoniec umožní ďalší cyklus vzniku oceánskej kôry. Efektívne, trvalé, robustné a elegantné – systém by získal najvyššie ceny v súťaži priemyselného dizajnu.“ Kontinenty musia byť zostavené z menej hustých granitoidných hornín, ktoré „plávajú“ na hustejších bazaltoch a peridotitoch. Subdukčné zóny na svoju existenciu potrebujú dostatok vody. Na Zemi takéto zóny existujú len na dne oceánov. Platňová tektonika bola objavená zo všetkých planét v našej Slnečnej sústave len na Zemi. Priamo súvisí s kolobehom viacerých dôležitých chemických látok napríklad CO2 a pomáha tak regulovať množstvo skleníkových plynov a teplotu Zeme. Niektorí ju preto považujú za kľúčovú podmienku existencie života na Zemi.
Biochemické podmienky
Biochemické pochody sú bezprostredne založené na 4 prvkoch najvhodnejších pre ľuďom známy život – uhlík, vodík, kyslík a dusík, ktoré sú zároveň najbežnejšie chemicky reaktívne prvky vo vesmíre. Tieto prvky tvoria cca 96 % biomasy na Zemi. Okrem nich je potrebných ešte vyše 10 prvkov, ktoré sa vyskytujú v najjednoduchších pozemských organizmoch. V súčasnosti sa uvažuje aj o alternatívnych biochémiách, hoci zatiaľ ide o vysoko teoretické špekulácie bez experimentálneho potvrdenia. Uhlík je považovaný za bezkonkurenčný vo vytváraní väzieb sám so sebou a môže vytvárať zložité makroštruktúry vhodné pre komplexné organizmy. Hoci v poslednej dobe sa podarilo objaviť niekoľko organizmov, ktoré pravdepodobne nepotrebujú kyslík pre svoj metabolizmus, predpokladá sa, že život založený na takomto zdroji energie nedokáže vytvoriť taký veľký a komplexný ekosystém (a preto zriedkavý), ako je ten pozemský založený na fotosyntéze. Tieto 4 prvky spolu tvoria aminokyseliny, ktoré sú stavebným blokom bielkovín. Koncentrácia plynov v atmosfére je kľúčová pre existenciu zložitého života a jeho udržateľnosť. Atmosféra musí na jednej strane absorbovať škodlivé žiarenie z vesmíru a na druhej strane musí zároveň prepúšťať správne svetlo pre fotosyntézu a tvorbu kyslíka. Podľa Encyklopedia Britanica: „Zvážiac dôležitosť viditeľného svetla pre všetky aspekty pozemského života, musíme byť užasnutý, aká uzučká je oblasť pre atmosférickú absorpciu...a absorpčné spektrum vody.“
Symbióza života a planéty
náhľad|Fotosyntéza – kľúčový proces premeny slnečnej energie pre potravu ostatných organizmov Najnovšie výskumy ukazujú, že naša planéta je zásadne a veľmi zložito prepojená so životom na nej a že teda na objavenie sa a existenciu komplexných multicelulárnych a inteligentných organizmov nemajú dôležitý vplyv len jednotlivé faktory, ale aj ich vzájomné vzťahy – čo znamená ďalšiu podporu hlavného tvrdenia tejto hypotézy. Predpokladá sa napríklad, že k vytvoreniu obývateľného prostredia na Zemi významne prispeli sinice a prvotné rastliny. Tieto fotosyntézou uvoľňovali množstvo kyslíka a spôsobili radikálnu zmenu zemskej atmosféry, ktorá umožnila život vyšším živočíchom.
Názorný príklad prepojenosti biosféry a meteorológie je regulácia zemského albeda. Ak sa oceány príliš zohrejú od slnečného jasu, niektoré morské riasy začnú vo zvýšenej miere produkovať dimetylsulfid. Ten vytvára kondenzačné jadrá oblakov a teda spôsobí zvýšenie oblačnosti. Slnečné lúče sa odrážajú od vrstvy oblakov a oceány sa ochladia, čo následne vedie k potlačeniu množenia sa rias. Podobne aj drvivá väčšina podmorského života (okrem niekoľko málo typov baktérií) je závislá od vhodných podmienok na povrchu – existencie kyslíka, ktorý je privádzaný pod hladinu a umožňuje dýchanie. Hoci prokaryotické živé organizmy sa vyskytovali na Zemi v podstate „takmer“ hneď po jej vzniku, mnohobunkové, zložité organizmy sa objavili až oveľa neskôr v sérii „explózií“ - napríklad tzv. kambrickej explózii a iných. Predpokladá sa, že toto objavenie sa obidvoch úrovní živých organizmov spôsobili nejaké náhle chemické alebo biologické príčiny, lebo obe majú rovnaký stavebný základ – genetický kód, typ aminokyselín... Avšak napriek intenzívnemu výskumu zatiaľ neboli tieto jednorazové „spúšťače“ jednoznačne určené a preto sa predpokladá, že budú vo vesmíre veľmi zriedkavé. Sledovaním zložitosti a vzájomnej harmónie interakcií medzi planétou a životom na nej viedli priekopníka v skúmaní biosféry Sira Jamesa Lovelocka ku tzv. Gaia hypotéze. Zem so životom na nej prirovnával k makroorganizmu, ktorý sám seba reguluje. Podobne David Grinspoon predkladá hypotézu živých svetov, v ktorej tvrdí, že planéta a život na nej sa vyvíjajú vzájomnými interakciami.
Súčasný stav výskumu iných planét
Výraznejšie úspechy v objavovaní iných planét sa dosiahli až v posledných desaťročiach, keďže ide o ťažko detegovateľné objekty. Zvyčajne sú objavené pomocou 2 metód – gravitačného vplyvu na ich materskú hviezdu a detegovania blikania ich materskej hviezdy, keď ju pri svojom obehu prekrývajú. Hľadaniu iných planét sa venujú misie Kepler a CoRot. Pomocou kombinácie týchto metód je možné určiť z hmotnosti a veľkosti planéty jej hustotu, čo nám hovorí o jej hustote. Podrobnejšie informácie o týchto vzdialených objektoch (napríklad či je tam voda, rastliny, živočíchy atď.) však zatiaľ získať nevieme. Zo zatiaľ získaných dát vyplýva, že planetárne systémy podobné našej Slnečnej sústave – s veľkými planétami na kruhových dráhach ďalej od hviezdy a menšími takisto na kruhových dráhach bližšie – sú pomerne zriedkavé. Súčasné odhady hovoria, že planéty podobné Zemi, by sa mohli vyskytovať približne v 11 % prípadov oklo hviezd podobných Slnku. Tento výsledok sa v minulosti považoval za skresľujúci a to kvôli používaným metódam. Tie majú väčšiu šancu zachytiť skôr väčšie planéty a bližšie k ich hviezdam. Časom sa však podarilo detegovať aj menšie planéty respektíve na vzdialenejších obežných dráhach. Zdá sa, že väčšina planetárnych systémov má veľké planéty blízko hviezdy. Preto sa vyskytujú v a pohybujú na kruhových dráhach. Vzdialenejšie planéty majú viac excentrické dráhy, čo súvisí pravdepodobne s metalicitou hviezdy – vyššia metalicita umožní vznik viacerých planét a tak sa viac vzájomne gravitačne ovplyvňujú, čo však znamená, že negatívne vplývajú na obývateľnosť iných planét. Toto sú zatiaľ jediné vlastnosti, ktoré dokážeme pri súčasnom stave techniky zistiť. Ostatné dôležité charakteristiky – zloženie atmosféry, vodstvo, biosféra – sú nám neznáme a keď sa vyskytujú na rôznych vyobrazeniach exoplanét v časopisoch ide len o maliarovu fantáziu.
Alternatívne hviezdne systémy
Pri hľadaní života vo vesmíre sa ľudstvo dlho zameriavalo na hľadanie systémov podobných našej Slnečnej sústave. Zdá sa však, že takéto sú veľmi zriedkavé a preto sa v súčasnosti skúmajú možnosti života v odlišných hviezdnych systémoch.
Dvojhviezdy
náhľad|Dvojhviezda Typické odhady hovoria, že 50 % a viac hviezdnych systémov sú dvojhviezdy. Precíznejšie analýzy však tvrdia, že väčšina hviezd existuje samostatne. Vzdialenosť medzi hviezdami v binárnom systéme môže byť menšia než 1 AU (astronomická jednotka), ale aj mnoho AU. V prvom prípade je obývateľnosť planét v takomto systéme veľmi otázna, pretože gravitácia hviezd výrazne narúša obežné dráhy planét. Nie je tiež jasné, či vôbec v takýchto systémoch môžu vzniknúť planéty. Zdá sa však, že plynní obri majú väčšie šance vzniknúť pri dvojhviezdach, než pri samostatných hviezdach. Štúdia simulujúca orbity hypotetických planét v systéme Alfa Centauri tvrdí, že ak by obiehali vo vzdialenosti cca 3 AU od každej z nich, boli by pomerne stabilné.
Masívne hviezdy
náhľad|Červený obor Nedávne výskumy dokázali, že okolo masívnych hviezd (cca 100-násobok Slnka) môžu existovať početné planetárne systémy. Navyše sa v nich môžu vyskytovať aj hnedí trpaslíci. Ale hviezdy, ktoré sú čo i len o niečo väčšie ako Slnko, majú pomerne krátku dobu života a predpokladá sa, že za takýto čas je nemožné, aby sa vytvorila fungujúca biosféra, a že okolo nich neexistuje žiadny život. Môžu však byť určitým zdrojom života – pri svojej explózii ako supernovy vyvrhnú do priestoru ťažké prvky, ktoré vznikli v ich vnútri. Týmto materiálom môžu byť obohatené mladšie hviezdy prípadne môže byť použitý na vznik planét alebo organizmov.
Červení trpaslíci
Veľa rokov boli červení trpaslíci vylučovaní spomedzi hviezd schopných poskytovať obývateľné okolie. Sú veľmi malí (cca 0,1 – 0,6 Slnka), vyžarujú málo energie (0,01 %-3 % výkonu Slnka) a preto planéty musia krúžiť veľmi blízko (rok by na nich trval len pár našich dní). Najnovšie výskumy síce posunuli túto vzdialenosť o 10 % až 30 %, ale stále je to pomerne blízko. Slapové sily hviezd na takto blízko obiehajúcich planétach spôsobia otočenie planéty stále tou istou stranou k hviezde (viazaná rotácia). Na jednej strane planéty bude preto horúco, na druhej mráz. Na rovnomerné rozvedenie tepla po planéte by bola potrebná veľmi objemná atmosféra, ktorá by však zároveň znemožňovala dopadanie svetla na povrch a zabránila tak fotosyntéze. Určitá šanca by sa naskytla v prípade, ak by okolo hviezdy krúžil plynný obor, okolo ktorého by obiehal menší mesiac, na ktorom by sa mohol vyvinúť život. Najnovšie výskumy však tvrdia, že na rozvedenie tepla by stačilo cca 10 % zemskej atmosféry, (ak by obsahovala CO2 a H2O). Takto by fotosyntéza ešte mohla fungovať, voda by však bola na odvrátenej strane stále zamrznutá. Niektoré výskumy naznačujú, že voda by mohla cirkulovať aspoň v dostatočných hĺbkach v oceánoch a azda by na takýchto planétach mohli prežívať určité formy rastlín. náhľad|[[Viazaná rotácia – obiehajúca planéta je k centrálnej hviezde obrátená vždy tou istou stranou]]
Červení trpaslíci vysielajú žiarenie prevažne v infračervenej oblasti, kým pozemské rastliny na fotosyntézu využívajú viditeľné svetlo. Niektorí vedci sa domnievajú, že živé organizmy by preto museli závisieť od chemosyntézy, podobne ako niektoré pozemské baktérie žijúce na dne oceánov. Navyše nedostatok ultrafialového žiarenia spôsobí deficit ozónu, ktorý je potrebný na atmosférickú dynamiku a ochranu. Fotosyntéza na odvrátenej strane by bola nemožná. Na privrátenej strane by kvôli viazanej rotácii planéty k hviezde existovali oblasti stále vystavené svetlu alebo tieňu a neexistovala by noc. Tento stav by síce rastlinám na privrátenej strane kompenzoval slabé žiarenie hviezdy, keďže potrebnú dávku žiarenia by získali vďaka dlhšiemu času jeho dopadu, nie je však jasné, či by rastliny dokázali žiť na neustálom svetle.
Veľkou nevýhodou červených trpaslíkov je nestabilita. Ich jas ovplyvňujú hviezdne škvrny, ktoré môžu znížiť jas o cca 40 %, alebo sa jas môže v priebehu pár minút zvýšiť až dvojnásobne. Takéto „blikanie“ veľmi nepriaznivo vplýva na živé organizmy a poškodzuje atmosféru. Dochádza k nemu hlavne počas prvých 1,2 miliardy rokov života hviezdy. Ak by planéta vznikla niekde ďaleko a až neskôr sa dostala k červenému trpaslíkovi, mohla by si zachovať rýchlu rotáciu a zároveň by hviezda mohla poskytovať stabilné (i keď slabé) žiarenie.
Vzhľadom na extrémne pomalú viazanú rotáciu nemôžu planéty červených trpaslíkov vytvoriť efekt geodynama a produkovať dostatočné magnetické pole, ktoré by ich chránilo pred ionizujúcim žiarením z vesmíru.
Groombridge 1830
Groombridge 1830 je hviezda v súhvezdí Veľká medvedica, známa je aj ako GJ 451, HD 103095, BD+38 2285, SAO 62738, a HIP 57939. Je to žlto-oranžový podtrpaslík spektrálneho typu G8.
Hypotéza zriedkavej Zeme
Kritika hypotézy
Kritiku hypotézy zriedkavej Zeme je možné rozdeliť do niekoľkých základných kategórií:
Iné nastavenie životného prostredia
Jedným z najvšeobecnejších a najpádnejších kritických argumentov je tvrdenie, že je možné, že iné nastavenie viacerých podmienok môže umožňovať existenciu našej formy života a tak sa zvyšuje pravdepodobnosť objavenia sa a existencie života vo vesmíre. Táto myšlienka je aplikovaná na viaceré body hypotézy zriedkavej Zeme.
Napríklad kritika úzkej oblasti pre obývateľnú zónu spomína známy fakt, že prítomnosť niektorých chemikálií vo vode (napríklad soľ alebo amoniak) pôsobí protimrazovo a udržiava ju v tekutom stave napriek nízkej teplote. V kombinácii so skleníkovým efektom sa tak môže vytvoriť (v určitých hraniciach) obývateľné prostredie aj napriek tomu, že samotná planéta nie je priamo v obývateľnej zóne. Posledné výskumy naznačujú, že napríklad mesiac Európa planéty Jupiter má pravdepodobne podpovrchový oceán kvapalnej vody, kde by mohol existovať život aj napriek tomu, že samotný Jupiter je mimo obývateľnej zóny. Astronóm Carl Sagan sa domnieval, že selekčné tlaky môžu v priebehu evolúcie uprednostniť živé organizmy, ktoré budú prispôsobené takémuto prostrediu. Podobne, špecifické podmienky na nejakej planéte obiehajúcej červeného trpaslíka (zloženie atmosféry a jej hrúbka) pravdepodobne môžu umožňovať existenciu našej formy komplexného multicelulárneho života. Aj veľkosť a hmota planéty nemôže byť pri posudzovaní obývateľnosti braná samostatne. Napríklad Jupiterov mesiac Io je veľmi malý, ale vulkanicky je veľmi aktívny – pravdepodobne aj vďaka slapovým javom spôsobeným tým, že obieha veľmi blízko okolo svojej planéty. Azda by teda mohol byť obývateľný vďaka svojmu vnútornému teplu, hoci leží ďaleko od Slnka a nie je jasné, ako by fungovala biosféra (napr. fotosyntéza) pri takomto pomerne slabom svite. Väčšie planéty majú hustejšiu atmosféru, čo zasa zvyšuje tlak a v kombinácii so skleníkovým efektom aj teplotu na povrchu. Preto ich obývateľná zóna leží ďalej od hviezdy. Podobne majú pravdepodobne veľké železné jadro a teda aj silné magnetické pole, ktoré ich chráni pred radiáciou, ale zase na vytvorenie tohto poľa je potrebná pomerne rýchla rotácia, takže treba posudzovať všetky tieto parametre súčasne. Teda aj takéto iné vhodné nastavenia životných prostredí pre komplexné, multicelulárne formy života tiež vyžadujú „šťastnú“ súhru niekoľkých podmienok. V celkovom rozsahu však zvyšujú naše šance na nájdenie mimozemského života. Zatiaľ však neboli urobené presnejšie odhady, nakoľko pravdepodobný a častý je vo vesmíre výskyt takýchto iných nastavení, ktoré by eventuálne umožnili vznik a trvalú udržateľnosť živých organizmov. Ďalší vedci tvrdia, že hoci už vyvinutý život môže byť schopný prežiť v nehostinných podmienkach (napr. na mesiaci Europa), je málo pravdepodobné, že by bolo možné, aby sa tam aj vyvinul.
Dopady mimozemských telies
Niektorí vedci tvrdili, že obrie planéty majú extrémne dôležitú funkciu pre obývateľnosť iných planét a síce, že svojou obrovskou gravitáciou „zachytávajú“ rôzne asteroidy, meteoroidy a podobne, ktoré by inak svojím dopadom spôsobili zničenie života. Pre Zem sa za takéto „štíty“ považovali Jupiter, Saturn a Mesiac. V súčasnosti je toto tvrdenie predmetom ďalších výskumov. Menej polemík vyvoláva tvrdenie, že Jupiter a Saturn v minulosti spôsobovali výkyvy dráh asteroidov a ľadových telies, ktoré dopadali na Zem a tak ju obohacovali o dôležité prvky a vodu.
Časté omyly
Diskusia o hypotéze je sťažená aj preto, lebo autori jasne nedeklarovali, čo presne chápu pod pojmom život – či výhradne našu formu alebo pripúšťajú aj niektoré iné, dosiaľ neobjavené. Navyše dosiaľ všeobecne nepanuje úplný konsenzus v otázke čo vlastne život je a aká je jeho presná definícia.
Teória býva často mylne zamieňaná za podobné tvrdenia, s ktorými nemá nič spoločné. Napríklad, že Zem je dokonale prispôsobená pre život, že jediný možný život je na báze uhlíka respektíve vody, že jediné miesta vhodné pre život musia byť takmer kópiou Zeme, že život na Zemi dosiahol vrchol, že ak je Zem unikátna, musí obsahovať nejakú unikátnu podmienku nevyhnutnú pre život, ktorá sa nikde inde nevyskytuje a podobne. Kritici následne poukazujú na nedávne (2011) objavy planét podobných Zemi (Kepler-22b, Gliese 581 g), na možnosť existencie inej formy života než je náš alebo upozorňujú na drsnosť životných podmienok na rôznych miestach Zeme, na ktorých však predsa žijú rôzne extrémofilné organizmy. Teória sa však nesnaží vyvrátiť existenciu planét, ktoré v niektorých ohľadoch pripomínajú Zem, ani vylúčiť existenciu organizmov žijúcich v nehostinných podmienkach. Jej autori tvrdia, že kým mikrobiologický život môže byť vo vesmíre pomerne bežný, súhru viacerých vhodných podmienok na objavenie sa našej formy komplexného multicelulárneho a dokonca inteligentného života na iných miestach vo vesmíre považujú za veľmi zriedkavý jav.
Častou pripomienkou kritikov je tiež poukazovanie na možnosť nejakej inej formy života vo vesmíre než je naša – napríklad na báze niektorej alternatívnej biochémie. Takéto ponímanie života je rozšírením rozsahu hypotézy zriedkavej Zeme a preto prináša zvýšenie pravdepodobnosti nájdenia mimozemského života. V súčasnosti však predstavujú alternatívne biochémie vysoko špekulatívnu oblasť vedy a postrádajú experimentálne dôkazy. Ak má ísť o komplexný, inteligentný a dokonca technicky vyspelý mimozemský život, tiež bude na svoje objavenie sa a ďalší vývoj vyžadovať množstvo vhodných podporných podmienok. Takže opäť existuje veľmi nízka pravdepodobnosť uskutočnenia sa takejto zhody okolností a teda aj takéto miesta budú vo vesmíre veľmi zriedkavé.
Rovnica hypotézy zriedkavej Zeme
Ward a Brownlee zostavili svoju rovnicu podobnú známej Drakeovej rovnici. Obidve sa pokúšajú odhadnúť počet mimozemských civilizácií na základe pravdepodobností uskutočnenia sa podmienok potrebných pre existenciu inteligentného života. Obidve treba v súčasnosti brať skôr ako pokus o odhad, keďže mnohé parametre sú len približne známe a výsledné čísla sa líšia od autora k autorovi. Navyše je možné, že nie sú úplné a že bude treba ešte do nich doplniť rôzne ďalšie dodatočné parametre. Ich prínos je hlavne ako stimul pre ďalší výskum tejto problematiky.
N* = počet hviezd v našej Galaxii, fp = podiel hviezd s planétami, fpm = podiel planét bohatých na ťažšie prvky a kovy, ne = priemerný počet planét v obývateľnej zóne hviezdy, ng = počet hviezd v obývateľnej zóne Galaxie, fi = podiel obývateľných planét, kde môže vzniknúť život, fc = podiel planét, kde môže vzniknúť zložitý živočíšny život, fl = podiel planét s dostatočnou dobou existencie pre vývoj zložitého živočíšneho života, fm = podiel planét s veľkým mesiacom, fj = podiel planetárnych sústav s planétami veľkosti Jupitera, fme = podiel planét s kriticky nízkym počtom javov spôsobujúcich hromadné vymieranie.
Experimentálne overovanie hypotézy
náhľad|Jupiterov mesiac Európa. NASA a ESA pripravujú sondy, ktoré majú overiť existenciu podpovrchového vodného oceánu a prípadného života v ňom Hľadaním planét podobných Zemi sa zaoberá vesmírny program Keplerova misia, ktorý používa ďalekohľad umiestnený vo vesmírnom priestore na prehľadávanie a zber charakteristík planét v obývateľných zónach. Do apríla 2011 bolo objavených 1235 planét a 54 z nich leží v obývateľnej zóne (napr. Gliese 581 systém). Väčšina z nich sú však plynní obri a len niektoré by mohli byť terestriálne, čo by mohlo znamenať určitú podporu pre tvrdenia hypotézy zriedkavej Zeme. Treba však vziať do úvahy extrémnu náročnosť detekcie planét na také vzdialenosti.
Okrem pozorovaní sa vedci pokúšajú počítačovými simuláciami určiť počty a charakteristiky planét vo vesmíre. Jedna z posledných obsiahlych prác prináša neočakávané výsledky. Počet terestriálnych planét vychádza na 7x10na 20. Väčšina z nich sa však nachádza buď vo väčších galaxiách ako je naša alebo v cca 2-krát menších. Navyše sú staršie a obiehajú okolo hviezd s iným zložením než naša Zem.
Názory na existenciu, početnosť a formu mimozemského života sa výrazne rôznia a okrem hypotézy zriedkavej Zeme existuje množstvo ďalších hypotéz. Preto už niekoľko desaťročí prebieha jeho intenzívne hľadanie, ktoré nám poskytne solídne experimentálne dáta a základ na overenie a posúdenie týchto hypotéz. Zatiaľ však nemáme dostatok podkladov, ktoré by nám umožňovali zodpovedne rozhodnúť o platnosti hypotézy zriedkavej Zeme. Jedna z jej téz a síce očakávanie, že jednoduchý bakteriálny život je relatívne odolný a preto vo vesmíre pomerne bežný, je však braná ako správna a dobre potvrdená už dlhšiu dobu (pozri panspermia). Existuje niekoľko pozorovaní, ktoré ju podporujú: Preto bolo uskutočnených aj niekoľko experimentov, ktoré skúmali schopnosť organizmov prežívať v extrémnych kozmických podmienkach. Z nich najúspešnejší bol pravdepodobne Foton-M3, ktorý jasne preukázal, že niektoré baktérie, spóry, lišajníky a dokonca pomalky môžu prežiť kruté podmienky kozmického priestoru i pristátie na planéte. Na základe týchto faktov sa predpokladá, že by bolo možné napríklad na susedných planétach objaviť živé organizmy až do veľkosti hlístovcov, ktoré sa tam dostali zo Zeme. V súčasnosti sa preto objavujú pochybnosti, či v prípade objavenia života mimo Zeme, pôjde skutočne o mimozemský život. Niektorí vedci sa totiž domnievajú, že môže ísť o už vyvinutý život, ktorý sa na iné planéty (napríklad Mars) preniesol zo Zeme a dokonca sa obávajú, že už došlo ku kontaminácii Mesiaca či Venuše pri predošlých výskumoch. Tento fenomén nám tak výrazne sťažuje možnosť preveriť, či samotné vyvinutie sa týchto organizmov niekde vo vesmíre je ľahké, alebo či je ťažké a naozaj závisí od súhry množstva podporných podmienok, ako to tvrdí hypotéza zriedkavej Zeme. Preto boli zavedené prísne pravidlá pre sterilizačné procedúry vesmírnych sond, prípadne zastarané výskumné sondy sú zničené mimo planétu, ktorú vedci chcú ochrániť pred kontamináciou. Komplikovanosť tejto problematiky zdôraznil aj najnovší objav množstva baktérií priamo v sterilných miestnostiach využívaných NASA na montáž kozmických sond. Napriek prísnym pravidlám sa pomocou nových genetických analýz zistilo, že v nich žije cca 100 rôznych typov baktérií, ktoré sa nedarilo detegovať tradičnými kultivačnými metódami. Veľmi alarmujúca je skutočnosť, že približne 45 % týchto mikróbov sú úplne nové a dosiaľ neznáme druhy. V prípade ich prvotného objavu až na nejakom vesmírnom telese by tak došlo k silne zavádzajúcemu výsledku pri hľadaní mimozemského života. Predpokladá sa však, že kým rozptylový čas mikrobiálnej vzorky v rámci Slnečnej sústavy je pomerne malý, medzi hviezdami je dostatočne veľký na to, aby bolo možné zistiť nezávislý počiatok života mimo Slnečnú sústavu.
Pontorson (obec)
Pontorson je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Manche, v regióne Dolná Normandia.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Európska cesta 35
Európska cesta 35 (E35) je európska cesta, ktorá začína v holandskom Amsterdame, ide cez Frankfurt a Bazilej do Ríma. Jej dĺžka je 1 647 km a je súčasťou trasy Hansestädte–Frankfurt–Bazilej.
Priebeh
E35 začína na A10 v Amsterdame, potom pokračuje cez A2 a A12. V Nemecku vedie cez A3, A67 a A5. Vo Švajčiarsku vedie po A2. V Taliansku vedie po Autostrada dei Laghi, A50 a nakoniec po A1.
Prádlo
Prádlo je obec v Česku v okrese Plzeň-juh v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 271 obyvateľov, z toho 160 mužov a 111 žien, pričom priemerný vek v obci bol 45,2 roka (muži 44,2 roka, ženy 46,7 roka).
Karol Joseph Bobko
Karol Joseph Bobko (* 23. december 1937, New York, New York, USA† 17. august 2023 ) bol americký astronaut poľského pôvodu z programov MOL, Apollo, Skylab a STS - letov s raketoplánmi.
Mladosť a výcvik
Po základnej škole bol študentom Brooklyn Technical High School v New Yorku. Na akadémii vojenského letectva (USAF Academy) získal titul inžinier v roku 1959. Po absolvovaní univerzitných štúdií v Južnej Karolíne (University of Southern California) získal v roku 1970 titul magistra kozmických vied. V júni 1966 bol vybraný pre vojenský kozmický Program MOL. V roku 1969 sa stal členom skupiny pripravujúcich sa amerických kozmonautov NASA. Bol členom tímu Skylab Medical Experiments Altitude Test. Potom bol členom podpornej posádky programu Sojuz-Apollo. A ešte neskôr sa zacvičil pre lety na raketoplánoch. Stal sa 115 kozmonautom Zeme. Mal prezývku Bo.
Lety do vesmíru
Po prvýkrát letel vo vylepšenom raketopláne Challenger v apríli 1983 z Kennedyho vesmírneho strediska na Floride. Veliteľom bol Paul Weitz, v štvorčlennej posádke boli ďalej Dr. Franklin Musgrave a Donald Peterson. Hlavnou a tiež splnenou úlohou letu bolo vypustiť na orbitálnu dráhu veľkú družicu TDRS-1. Pristáli po piatich dňoch na základni Edwards.
Pri druhom lete o dva roky neskôr bol už veliteľom lode. Letel na raketopláne Discovery spoločne so šiestimi ďalšími kozmonautmi, medzi ktorými bol aj senátor Jake Garn, ďalej Donald Williams, Dr. Margaret Seddonová, Stanley Griggs, Dr. Jeffrey Hoffman a technik firmy McDonnell Douglas Charles Walker. Štartovali opäť na Floride, tiež pristátie bolo zhodné s prvým letom. Na orbite vypustili družice Anik C-1 a Leasat 3. Druhá družica však po vypustení nezačala fungovať napriek mnohým pokusom kozmonautov ju opraviť. Každý taký neúspech ovplyvnil finančný výťažok letu.
Ešte v tom istom roku letel po tretíkrát. Bol to let financovaný armádou, čisto vojenský. Štart aj pristátie bolo rovnaké, aj keď všetko v tajnosti, na palube raketoplánu Atlantis bol plukovník Bobko, pplk. David Hilmers, plk. Robert Stewart a major William Pailes. Počas štyroch dní na orbite vypustili dve identické špionážne družice USAF typu DSCS III.
Počas svojich troch letov strávil vo vesmíre 16 dní.
Po letoch
K 1. januáru 1989 odišiel z NASA. V rokoch 1999 - 2001 býval v Houstone.
Bitka pri Sentine
Bitka pri Sentine bola jednou z najvýznamnejších bitiek v tretej samnitskej vojne medzi Rimanmi a koalíciou kmeňov Samnitov, Etruskov, Galov a Umbrov. Odohrala sa v roku 295 pred Kr. pri významnom samnitskom meste Sentinum.
Keď Samniti utrpeli v tretej samnitskej vojne niekoľko porážok, rozhodli sa spojiť s ďalšími kmeňmi v boji proti Rimanom. V roku 295 pred Kr. vytvorili koalíciu s ďalšími kmeňmi - na svoju stranu získali Umbrov, Etruskov a za vysoký žold aj sennónskych Galov (Keltov).
V Ríme boli v tomto roku konzulmi významní politici a vojenskí velitelia Quintus Fabius a Publius Decius Mus, z rozhodnutia senátu sa k nim pripojil aj prokonzul L. Volumnius, ktorý sa už niekoľko rokov zúčastňoval vojen proti Samnitom. Aby Rimania rozbili koalíciu nepriateľov, zaútočili na etruské mesto Clusium a pustošili jeho územie. Preto sa Etruskovia stiahli, aby chránili svoje územia.
Vojská Rimanov a protirímskej koalície sa zhromaždili blízko mesta Sentinum. Prvé dva dni sa vojaci z oboch strán len provokovali a vyzývali k súbojom. Až na tretí deň došlo k bitke. Q. Fabius stál proti Samnitom, Decius na ľavom krídle proti Galom. Fabius sa snažil svojich súperov vyčerpať a unaviť menšími zrážkami, Decius sa priamo vrhol na nepriateľov. Vtedy Galovia zaútočili proti Rimanom na bojových vozoch a vyvolali v rímskej jazde zmätok a paniku.
Keď sa Deciovi vojaci dali na útek, rozhodol sa zasvätiť podsvetným bohom podobne ako kedysi jeho otec, ktorý sa roku 340 pred Kr. obetoval v boji proti Latinom. Po náboženských obradoch sa vrhol na nepriateľské kopije a zahynul. Q. Fabius poslal na ohrozené miesto pomocné oddiely, aby zachránili zvyšok Deciovho vojska. Na svojom krídle zaútočil jazdou do boku Samnitov a keď sa nevládali brániť, vrhol všetky zálohy do útoku. Samniti sa dali na útek a svojich spojencov Galov nechali napospas Rimanom.
Rimania zaútočili aj na samnitský tábor, pričom v boji zahynul najvyšší samnitský veliteľ Gellius Egnatius, ktorý niekoľko rokov viedol odpor Samnitov. Tábor padol do rímskych rúk.
V boji zahynulo 25 000 nepriateľov, 8000 padlo do zajatia. Rimania stratili 8700 vojakov. Keď sa Q. Fabius vrátil do Ríma, senát mu za víťazstvo nad Galmi, Etruskami a Samnitmi udelil triumf.
Issor
Issor je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Pyrénées-Atlantiques, v regióne Akvitánsko.
Bitka pri Sentine
Livius X, 28-29
Kriteriológia
Kriteriológia je náuka o kritériách.
Issor
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Tretia republika
Tretia republika je názov obdobia dejín viacerých štátov, najmä:
Európa:
Mimo Európy:
NGC 4183
NGC 4183 je galaxia v súhvezdí Poľovné psy, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 14. januára 1788.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,1.
Athy
thumb|Athy Athy (ír. Baile Átha I) je mesto vo východnej časti Írska, v grófstve Kildare V roku 2016 tu žilo 9 677 obyvateľov.
Leží juhozápadne od Dublinu na rieke Barrow, priamo v meste sa do rieky vlieva koryto Grand Canal (tzv. Barrow Line). Mesto sa nachádza na križovatke ciest R417 Monasterevin - Carlow, N78 Kilcullen - Castlecomer, R418, R428 a na železničnej trati Kildare - Kilkenny. Južne a západne od mesta prechádza hranica s grófstvom Laois.
Mesto sa spomína v básni Patricka Kavanagha "Lines written on a Seat on the Grand Canal, Dublin" a viacerých ľudových piesňach ("Johnny I Hardly Knew Ye", "Lannigans Ball", "We're on the Road to Sweet Athy").
Kĺb
Kĺb môže byť:
Liekopis
Liekopis alebo farmakopea je dielo normativneho charakteru s celoštátnou záväznosťou. Obsahuje všeobecné ustanovenia týkajúce sa prípravy, skúšania, označovania, uchovávania a vydávania liečiv a zdravotníckych potrieb, kvalitativne kritériá a požiadavky na ich akosť. Udáva bežné terapeutické dávky a maximálne dávky pre jednotlivé liečivá, ktoré sú pre lekárnikov a lekárov záväzné.
Štvrtá republika
Štvrtá republika je názov obdobia dejín viacerých štátov, najmä:
Mimo Európy:
Osek nad Bečvou
Osek nad Bečvou je obec v okrese Přerov. Jeho katastrálne územie má rozlohu a žije tu  obyvateľov ().
Lietanie
Lietanie alebo let môže byť:
Le Port (Ariège)
Le Port je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Ariège, v regióne Midi-Pyrénées.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je 207 obyvateľov (2009).
Předenice
Předenice je obec v Česku v okrese Plzeň-juh v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 206 obyvateľov, z toho 98 mužov a 108 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,1 roka (muži 43,1 roka, ženy 41,3 roka).
Lakťový kĺb
Lakťový kĺb je kĺb, ktorý spája ramennú kosť s lakťovou kosťou a vretennou kosťou, ako aj lakťovú a vretennú kosť navzájom.
Alfa Mensae
Alfa Mensae (α Mensae) je najjasnejšia hviezda v súhvezdí Stolový vrch. So zdanlivou hviezdnou veľkosťou 5,09 je zo všetkých lukid (hviezdy, ktoré sú najjasnejšie vo svojom súhvezdí) najslabšia. Vzhľadom na deklináciu asi -74,75° ju nemožno uvidieť severne od 15° severnej šírky.
Hviezda patrí do spektrálnej triedy G7V, je to žltý trpaslík o niečo chladnejší než Slnko, s 110% jeho hmotnosti, 99% polomeru a 83% žiarivého výkonu. Metalicita hviezdy je oproti Slnku o 12% vyššia.
Alfa Mensae má veľký vlastný pohyb.
Rosa Maria Andresová Rodriguezová
Rosa Maria Andresová Rodriguezová (* 29. máj 1977, Cala Millor, Španielsko) je bývalá španielska profesionálna tenistka. Počas svojej kariéry vyhrala 1 turnaj WTA vo štvorhre.
Kildare (mesto v Írsku)
thumb|Kildare Kildare (ír. Cill Dara) je mesto vo východnej časti Írska, v grófstve Kildare. V roku 2011 tu žilo 8 142 obyvateľov
Mesto leží juhozápadne od Dublinu, na križovatke ciest R401, R413, R415, pri diaľnici M7 Naas - Port Laoise a na hlavnej železničnej trati Dublin - Galway/Cork. V meste sa od hlavnej trate oddeľuje železničná trať do Kilkenny.
V Kildare sa nachádza národný žrebčinec Irish National Stud, ktorého súčasťou sú aj japonské záhrady.
Air Standardization Coordinating Committee
Air Standardization Coordinating Committee (skr. ASCC, doslova Výbor na koordináciu leteckej štandardizácie) je spoločná organizácia vytvorená zástupcami vojenských zložiek anglicky hovoriacich štátov USA, Spojené kráľovstvo, Kanada, Austrália a Nový Zéland na účely zjednocovania leteckej terminológie. V roku 1954 ASCC stanovil pravidlá systému označovania zbraňových systémov ZSSR (a neskôr aj ČĽR). Pre jednotlivé zbrane sú vytvárané kódové označenia, ktorých začiatočné písmeno určuje typ zbraňového systému, a to:
Tieto kódové označenia sú používané aj v rámci vojenskej zložky organizácie NATO.
Historická poznámka
Vytváranie v angličtine vysloviteľných názvov nepriateľských zbraní bolo v americkej armáde zavedené počas druhej svetovej vojny pre označovanie typov japonských lietadiel (Mitsubishi A6M "Zero").
Stredné odborné učilište
Stredné odborné učilište (SOU) bol od roku 1978 do roku 2008 typ strednej školy na Slovensku a predtým v Česko-Slovensku. V Česku existujú SOU dodnes, na Slovensku boli dovtedajšie SOU v roku 2008 premenené na stredné odborné školy. Niečo iné je (a bolo) odborné učilište.
V roku 2007 školský zákon (zák. č. 29/1984 Zb.) hovoril nasledovné: „Stredné odborné učilište pripravuje na výkon robotníckych povolaní a odborných činností zodpovedajúcich príslušnému učebnému odboru. Toto štúdium sa ukončuje záverečnou skúškou. Stredné odborné učilište pripravuje v študijných odboroch na výkon niektorých náročných robotníckych povolaní a niektorých technicko-hospodárskych činností prevádzkového charakteru. Toto štúdium sa ukončuje maturitnou skúškou. Stredné odborné učilište zabezpečuje žiakom teoretické vyučovanie, praktické vyučovanie a výchovu mimo vyučovania; môže tiež zabezpečovať len teoretické vyučovanie a výchovu mimo vyučovania alebo praktické vyučovanie a výchovu mimo vyučovania…. Stredisko praktického vyučovania zabezpečuje praktické vyučovanie a výchovu mimo vyučovania pre žiakov, ktorým stredné odborné učilište zabezpečuje iba teoretické vyučovanie. Stredisko praktického vyučovania zodpovedá za výuku podľa ustanovených učebných plánov a učebných osnov, pritom spolupracuje so stredným odborným učilišťom, ktoré pre žiakov zabezpečuje teoretické vyučovanie. Pracovisko praktického vyučovania zabezpečuje praktické vyučovanie pre žiakov, ktorým stredné odborné učilište zabezpečuje teoretické vyučovanie a výchovu mimo vyučovania. Pracovisko praktického vyučovania zriaďuje so súhlasom ministerstva školstva občan, pre ktorého sa žiaci pripravujú. Občan, ktorý zriadil pracovisko praktického vyučovania, zodpovedá za výuku podľa ustanovených učebných plánov a učebných osnov, pritom spolupracuje so stredným odborným učilišťom, ktoré pre žiakov zabezpečuje teoretickú výuku… Orgány a organizácie, ktoré zriaďujú stredné odborné učilištia, zodpovedajú za prípravu mládeže na povolanie na týchto učilištiach a v rozsahu svojej pôsobnosti ich riadia; sú povinné vytvárať priaznivé podmienky pre rozvíjanie schopností a iniciatívy žiakov a ich uplatnenie v praxi. Orgány v odbore svojej pôsobnosti na stredných odborných učilištiach riadia a plánujú prípravu mládeže na povolanie. Orgány, ktoré rozhodli o zrušení, rozdelení, zlúčení alebo splynutí stredného odborného učilišťa alebo strediska praktického vyučovania, určia stredné odborné učilište alebo stredisko praktického vyučovania, ktoré prevezme práva a povinnosti k žiakom. Organizácie môžu byť ústredným orgánom štátnej správy poverené riadením stredných odborných učilíšť… Orgán štátnej správy v školstve môže po prerokovaní s orgánom alebo organizáciou, ktorá zriadila stredné odborné učilište alebo stredisko praktického vyučovania, určiť, že na strednom odbornom učilišti alebo v stredisku praktického vyučovania sa budú pripravovať žiaci aj pre iné organizácie.“
Isturits
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
NGC 4185
NGC 4185 je galaxia v súhvezdí Vlasy Bereniky, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 11. apríla 1785.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,4.
Leopold Ahlsen
Leopold Ahlsen, vlastným menom Helmut Alzmann (* 12. január 1927, Mníchov, Nemecko† 10. január 2018, tamže ) bol nemecký spisovateľ a divadelný režisér.
Podolí (okres Přerov)
Podolí je obec v okrese Přerov. Jeho katastrálne územie má rozlohu a žije tu  obyvateľov ().
Leopold Ahlsen
Študoval germanistiku a divadelnú vedu v Mníchove a absolvoval herectvo. Po štúdiu bol najskôr hercom a režisérom na rôznych javiskách, neskôr, v roku 1960 sa stal spisovateľom na voľnej nohe.
Písal najmä rozhlasové, divadelné a televízne hry.
Osobný vlak
Osobný vlak, hovorovo osobák je najnižšia kategória vlakov osobnej dopravy. Osobné vlaky väčšinou zabezpečujú prepravu na krátke vzdialenosti (tzv. regionálnu dopravu) a až na výnimky zastavujú vo všetkých staniciach a zastávkach.
V širšom zmysle sa ako osobný vlak môže označovať každý vlak určený na prepravu osôb, bez ohľadu na jeho kategóriu.
Erich von Däniken
Erich Anton Paul von Däniken, obvykle len Erich von Däniken (* 14. apríl 1935, Zofingen, Švajčiarsko) je švajčiarsky spisovateľ, ktorý je známy svojimi prácami o mimozemskom ovplyvňovaní ľudskej kultúry od prehistorických čias. Je jednou z osobností popularizujúcich paleokontakt a hypotézy starovekých kozmonautov. Jeho hypotézy sú obľúbené u mnohých čitateľov, avšak väčšina vedcov ich prijíma so značnou skepsou.
Osobný vlak
Prevádzka
V súčasnosti premávajú osobné vlaky na 47 tratiach, z toho na 9 ide o medzinárodné linky:
Dopravcovia
Na všetkých prevádzkovaných tratiach na Slovensku zabezpečuje osobné vlaky štátny dopravca ZSSK.
Erich von Däniken
Dielo
Zoradené podľa roku vydania:
Osobný vlak
ZSSK
Okrem starších vozňov, rušňov a jednotiek, ktoré sa stále vyskytujú v bežnej prevádzke, bolo v poslednom desaťročí získaných veľké množstvo nových vozidiel. Ide najmä o elektrické rušne 381, dieselové rušne 757, elektrické jednotky 671, motorové jednotky 861 a vozne radu Bdmpeer, Bdteer či Bdgteer.
RegioJet
RegioJet prevádzkoval v rokoch 2012-2020 osobnú dopravu na trati Bratislava - Komárno. Na prevádzku osobných vlakov používal najmä prenajaté motorové jednotky Talent a Desiro v korporátnom nátere žltej farby.
Erich von Däniken
Dielo
Ďalej vyšlo:
Neknižné médiá:
Osobný vlak
Komfort cestovania
S postupnou obnovou vozového parku ZSSK sa zvyšuje podiel nových súprav s klimatizáciou, Wi-Fi pripojením k internetu či Inteligentným dopravným informačným systémom. Na mnohých tratiach jazdia v súčasnosti už len takéto nové súpravy (napr. okolie Nitry, Humenného, Bratislavy či Žiliny)
V osobných vlakoch RegioJetu je k dispozícii Wi-Fi pripojenie, občerstvenie počas cesty a samozrejmosťou je aj klimatizácia.
61 Ursae Majoris
61 Ursae Majoris je hviezda spektrálneho typu G8 v súhvezdí Veľká medvedica.
Ponts
Ponts je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Manche, v regióne Dolná Normandia.
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Juraj Cember
Juraj Cember (tiež Czember, Czimber) (* ? Banská Bystrica – † 1692, Smolník) bol slovenský evanjelický kňaz a náboženský spisovateľ.
Le Puch
Le Puch je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Ariège, v regióne Midi-Pyrénées.
Kappa1 Ceti
Kappa1 Ceti (κ1 Cet) je hviezda spektrálneho typu G5 v súhvezdí Veľryba. Má magnitúdu 4,83 a je veľmi slabo premenná. Svojou vzdialenosťou od Zeme, ktorá predstavuje necelých 30 svetelných rokov, sa zaraďuje k veľmi blízkym hviezdam. Tvorí zdanlivú dvojhviezdu s Kappa2 Ceti.
Juraj Cember
Životopis
V rokoch 1652 – 1654 študoval na univerzite vo Wittenbergu. Od roku 1654 bol rektorom v Prievidzi, od roku 1657 pôsobil ako evanjelický farár v Kameničanoch, od roku 1662 v Štiavnických Baniach, od roku 1667 v Hodruši, potom v Banskej Bystrici a od roku 1682 v Smolníku. Počas prenasledovania evanjelikov po odhalení Vešeléniho sprisahania uhorskej šľachty emigroval – od roku 1674 žil v Sliezsku (Brzeg, Wróclav a i.), po šopronskom sneme v roku 1682 sa vrátil do vlasti.
Tvorba
Písal najmä barokové náboženské dišputy a modlitby.
Le Puch
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je 33 obyvateľov (2009).
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Morula
thumb|250px|Blastulácia. 1 - morula, 2 - blastula. Morula je guľovitý zhluk buniek, vznikajúci v prvotných fázach ontogenézy delením oplodneného vajíčka. Na jej povrchu sa vytvárajú typické, často pre určitú skupinu živočíchov špecifické, ryhy. Ďalším delením sa morula mení na blastulu.
Typická morula u človeka je vyvinutá na konci 4. dňa po oplodnení a nachádza sa už tesne pred vstupom do dutiny maternice.
Aortopulmonálne okienko
Aortopulmonálne okienko alebo aortopulmonálne okno (skr. AP okno) je oblasť mediastína vpredu ohraničená vzostupnou a vzadu zostupnou aortou, mediálne ju ohraničuje ligamentum arteriosum, laterálne mediastinálna pleura a ľavé pľúcne krídlo. Zhora tvorí hranicu aortálny oblúk, zdola ľavá pľúcna tepna. Termín sa používa v rádiologických opisoch. Je miestom, kde sa často nachádzajú patologicky zväčšené lymfatické uzliny, väčšinou ako prejav zápalového alebo nádorového postihnutia mediastína a pľúc.
12 Ophiuchi
12 Ophiuchi je hviezda spektrálneho typu K2 v súhvezdí Hadonos.
Hospital Records
História
V roku 2003 London Elektricity vydávajú druhý album a po jeho vydaní Chris Goss opúšťa projekt, ale Tony Colman sa nevzdáva, priberá nových kolegov a mení projekt na živú skupinu. Počas toho sa k Hospital Records pridávajú umelci ako Nu:Tone, Logistics, Landslide, Cyantific a v roku 2005 Q Project, vďaka čomu si upevňujú svoju pozíciu na DJsky orientovanej drum and bassovej scéne.
Naas
Naas (ír. An Nás) je mesto vo východnej časti Írska, v grófstve Kildare. Je správnym strediskom grófstva a žije tu 20 044 obyvateľov (2006), pričom je najľudnatejším mestom grófstva.
Hospital Records
História
V roku 2006 vydal Hospital Records svoj stý album ako špeciálny 3xCD pack s názvom „10 Years Of Hospital“, na ktorom London Elektricity, High Contrast a Cyantific prerobili veľa singlov vzniknutých v Hospital Records, a 2x12 EP, v ktorom spolupracujú High Contrast vs. Logistics, Syncopix vs. Nu:Tone, London Elektricity vs. Logistics a Cyantific vs. Q Project.
V roku 2008 Tony Colman objavil Matúša Lenického ako B-complex. So svojim prvým hlavným vydaním skladby „Beautiful Lies“ sa dostal na kompiláciu Sick Music v júni 2009. V roku 2009 podpísal z vydavateľstvom zmluvu Netsky.
Med School
V júli 2006 oznamuje Hospital Records založenie dcérskeho vydavateľstva, ktorý sa bude špecializovať na viac experimentálne štýly drum and bassu. Hudobníci, ktorí sa k vydavateľstvu pripojili sú napríklad S.P.Y, CLS, Londýnske duo Fracture And Neptune a Icicle. Na poslednom albume My Detroid sa objavili umelci ako Craggz, Infiltrata a Martsman. Noví umelci pridaní do zoznamu sú Bop, Circa, Craggz, Derrick, DJ Madd, Electrolyte, Enei, Implex, Infiltrata, Inztance, Joe Syntax, Kharm, Martsman, Minotaur, Naraka, Pryzma, Randomer, REDS, Royalston, So:Flow, Stray, Synkro, Tonika a Trisector.
M*A*S*H*
M*A*S*H* je subvydavateľstvo Hospital Records. Bolo vytvorené Tonym Colmanom a Chrisom Gossom pre vydávanie jednej alebo dvoch skladieb pre kohokoľvek, kto priniesol niečo nové. Vydavateľstvo vydáva na 12" vinyly.
NGC 4186
NGC 4186 je galaxia v súhvezdí Vlasy Bereniky, ktorú objavil Wilhelm Tempel v roku 1877.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
Iota Persei
Iota Persei (ι Per) je hviezda spektrálneho typu G0 v súhvezdí Perzeus.
Samuel Černák
Samuel Černák (Czernack, Csernák) (* 1. január 1619 Bobot† 1673 Banská Bystrica) bol slovenský evanjelický kňaz, náboženský spisovateľ, veršovník.
Zoznam latinských výrazov
Toto je zoznam latinských výrazov.
Samuel Černák
Jeho otec bol Daniel Černák a jeho matka Žofia rod. Apoliniová.
Životopis
Pochádzal zo slobodníckej rodiny. V roku 16301634 študoval na gymnáziu v Bánovciach nad Bebravou, 16341640 v Banskej Bystrici, 16401643 na univerzite v Kráľovci. Roku 1644 konrektor gymnázia, 1645 slovenský evanjelický farár v Banskej Bystrici. Autor scholastickej dišputy o bytí a ďalšej proti bývalému banskobystrickému rektorovi, konvertitovi J. Kircherovi. Príležitostné verše uverejnil v prácach a zborníkoch iných autorov.
Alfred Andersch
Alfred Andersch (* 4. február 1914, Mníchov – † 21. február 1980, Berzona pri Locarne, Švajčiarsko) bol nemecký spisovateľ, vydavateľ a rozhlasový redaktor.
Liek
Liek je prípravok používaný v diagnostike alebo terapii ochorení. Je zložený z liečiv (účinných látok) a pomocných látok upravovaných do určitej liekovej formy (masť, sirup, tableta, injekcia).