Deke_Slayton
Apollo-Sojuz
Dňa 15. júla 1975 vstávali astronauti Thomas Stafford, Vance Brand a Deke Slayton o 10:10 miestneho času. Vzbudil ich šéfastronaut John Young. Posádka uvítala správu, že kozmická loď Sojuz 19 s Leonovom a Kubasovom je úspešne usadená na plánovanej obežnej dráhe. O 10:30 astronauti prišli na záverečnú lekársku prehliadku pred štartom. „...mal som trému pred záverečnou lekárskou prehliadkou,“ spomínal si Slayton. „V poriadku, doktor?“ nesmelo sa opýtal Deke. „A čo iné čakáte, Deke?“ usmial sa Dr. Nicogossian. „Myslíte, že by ste sa dostali až na predštartovnú prehliadku, keby s vami nebolo všetko ok?“ Slayton prikývol a namiesto odpovede sa pousmial. Po lekárskej prehliadke sa posádka usadila k raňajkám, ku ktorým sa už tradične podával steak a vajíčka. Počas raňajok si astronauti pozreli videozáznam štartu Sojuzu. Robert Crippen z podpornej posádky medzitým začal so záverečnými prípravami kokpitu kozmickej lode Apollo na príchod astronautov. Po raňajkách nasledovalo obliekanie skafandrov a odchod z Budovy pilotovaných letov. Astronauti spolu s dvoma technikmi a Youngom nasadli do špeciálne upravenej dodávky, ktorá ich doviezla k 15 km vzdialenému štartovaciemu komplexu 39B. Young z dodávky vystúpil pri Stredisku riadenia štartu (Launch Control Center). Veliteľ Thomas Stafford nastúpil do veliteľského modulu ako prvý a po ňom nasledoval pilot stykovacieho modulu Deke Slayton. O chvíľu neskôr sa k nim pridal pilot veliteľského modulu Vance Brand. Kozmická loď Apollo v poriadku odštartovala 15. júla 1975 o 15:50:00,68 miestneho času (19:50:00,68 UTC) pomocou nosnej rakety Saturn IB zo štartovacieho komplexu 39B v Kennedyho vesmírnom stredisku. V čase päť minút po štarte nadšený Slayton ohlásil: „Človeče, toto rozhodne stojí za tých šestnásť rokov!“ Po navedení na obežnú dráhu bol Sojuz na 6. oblete a vo vzdialenosti 6 625 km pred Apollom. Deke sa vtedy vo veku 51 rokov stal najstarším človekom vo vesmíre. Potom astronauti vykonali prestavbu lode, resp. pripojenie prechodového modulu k veliteľskej sekcii. Prvé minúty na obežnej dráhe boli pre Deka zážitkom a tiež napätím. Obával sa kinetózy, ale nakoniec ani Američania ani Sovieti nemali v tomto ohľade najmenší problém. Objavila sa však komplikácia so stykovacím modulom. Zariadenie sa malo odmontovať, aby bolo možné sa dostať do modulu, ale Brand zistil, že nemôže správne umiestniť špeciálny k tomu určený nástroj do príslušného otvoru na stykovacom uzle. Všetko sa nakoniec vyriešilo na druhý deň ráno. Okrem tohto bol najhorším problémom na palube Apolla rozliaty jahodový džús. Leonov s Kubasovom v Sojuze 19 zistili, že čiernobiela televízna kamera, ktorú mali na palube, nefunguje. Kozmonauti dokonca v snahe odstrániť problém odpárali kus vnútornej obšívky orbitálneho modulu, aby sa dostali ku kľúčovým súčiastkam televíznych obvodov. Oprava ale bola neúspešná a americkí manažéri mali obavy, či budú Sovieti schopní získať zábery Apolla počas približovacej fázy. Farebná televízna kamera ale fungovala bezchybne. Posádka Sojuzu začala okrem iného pomaly znižovať tlak vo svojej lodi na 66 kPa. Následne obe lode priebežne vykonávali korekčné zážihy, ktorými sa pomaly približovali k sebe. Apollo aktívnej v úlohe a Sojuz ako pasívny objekt.