cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Stará Turá
Dejiny
Rozvoj Starej Turej možno datovať od roku 1467, keď ju kráľ Matej Korvín povýšil za preukázané zásluhy pri chytení bratríckeho hajtmana Jána Švehlu na poddanské mestečko (oppidum). Na základe udeleného privilégia boli Staroturania oslobodení od platenia tridsiatku a iných mýtnych poplatkov vo všetkých krajinách uhorskej koruny. Toto privilégium, ktoré pomáhalo obchodnej a trhovej činnosti mestečka, niekoľkokrát potvrdili ďalší uhorskí panovníci.
Keď chudobná pôda, najmä na kopaniciach, nestačila uživiť obyvateľstvo, hľadali Staroturania možnosti vo výrobe a predaji po domácky zhotovovaného dreveného riadu. Popri tejto tradičnej výrobe, ktorá sa zachovala dodnes, je potrebné spomenúť obuvníkov a kožušníkov, mlynárov, stolárov, tokárov, kováčov i hrnčiarov. Stará Turá mala mlyny, valchy, vyhne, varilo sa tu pivo, pestoval šafran a vyrábal papier. V okolí Starej Turej sa chovalo veľké množstvo kráv, z ktorých mlieka sa po úprave vyrábalo topené maslo. Staroturania sa preslávili aj ako prví zakladatelia bryndziarní na Slovensku.
Starej Turej sa stratami na životoch i veľkými materiálnymi škodami (mesto takmer vyhorelo) nevyhli ani udalosti v roku 1848.
Július Bártfay
Michal Július Bártfay (* 28. september 1888, Nitra – † 25. august 1979, Bratislava) bol slovenský sochár. Otec Tibora Bártfaya.
Stará Turá
Osobnosti mesta
náhľad|Kristína Royová
Július Bártfay
Študoval v Ríme a v Paríži. Ako jeden z prvých uplatnil princípy expresívneho, dynamického a sochárského výrazu. Ovplyvnený A. Bourdellom a ľudovým umením. Autor podobizní (L. van Beethoven a iné), monumentálnych realizácií (Pamätník SNP, Pomník padlým partizánom).
Stará Turá
Iné projekty
.
445 Edna
445 Edna je planétka v hlavnom páse planétok.
New age (hudba)
New age je hudba pomalého tempa určená na inšpiráciu, relaxáciu a optimizmus. Je užívaná poslucháčmi pri jóge, masážach, meditáciach a čítaní ako metóda riadenia stresu alebo na vytvorenie upokojujúcej atmosféry doma alebo v inom prostredí. Tiež je preto často spájaná s environmentalizmom a new age duchovnom. Rímskokatolícka cirkev hudbu new age neuznáva, pretože ezoterická hudba a niektoré slová v hudbe new age sa podľa rímskokatolíckej cirkvi dostávajú do podvedomia človeka a človek, ktorý je ľahko psychicky ovplyvniteľný sa takto môže časom dostať do pochybného spoločenstva a môže viac stresovať ako obvykle, môže byť viac smutný, ako býval. Jeho život sa môže zmeniť k horšiemu a všimne si to len okolie. Rímskokatolícka cirkev túto hudbu dovolí počúvať, ale ľudí upozorňuje na možné nebezpečenstvo. Podľa new age náboženstva je však táto hudba v poriadku. Nie vždy to však môže byť pravda.
Miřejovice
Miřejovice je obec v Česku v okrese Litoměřice v Ústeckom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 194 obyvateľov, z toho 110 mužov a 84 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,3 roka (muži 39,9 roka, ženy 43,1 roka).
Malokarpatská vinohradnícka oblasť
thumb|Vinohradnícke oblasti na Slovensku, Malokarpatská vinohradnícka oblasť modrou farbou
Malokarpatská vinohradnícka oblasť sa nachádza v juhozápadnej časti Slovenska (na mape zvýraznená modrou farbou) a skladá sa z troch podoblastí, ktoré sa navzájom odlišujú z hľadiska klimatických, ale najmä pôdno-geologických podmienok:
3. Vinohrady severného výbežku Malých Karpát (Čachtice, okolie Vrbového) a východne od Malých Karpát (Hlohovec, Banka a pod.). Tieto vinohrady, okrem čachtických, sú v porovnaní s predošlými podoblasťami mladšie. Faktom však je, že aj v severnejších polohách tejto podoblasti je možné dopestovať hrozno vhodné na výrobu vysokokvalitných vín, či už je to v oblasti Čachtíc alebo v okolí mesta Hlohovec. Čo sa týka pôdno-geologického substrátu, tak prevažujú vápence a spraše. Z podnikov, ktoré sa zaoberajú produkciou vín v tejto podoblasti, je to napr. Víno MRVA & STANKO, s. r. o., Trnava.
Podľa vinohradníckeho registra SR je v Malokarpatskej vinohradníckej oblasti zaregistrovaných viníc.
Malokarpatská vinohradnícka oblasť sa ďalej rozdeľuje na 12 vinohradníckych rajónov a 119 vinohradníckych obcí:
5 vinohradníckych obcí kategórie B1: Devín, Karlova Ves, Nové Mesto, Rača, Vajnory
5 vinohradníckych obcí kategórie B1: Budmerice, Častá, Doľany, Štefanová, Vištuk
6 vinohradníckych obcí kategórie B1: Bojničky, Dvorníky, Hlohovec, Sasinkovo, Šalgočka, Zemianske Sady
6 vinohradníckych obcí kategórie B2: Dolné Trhovište, Horné Otrokovce, Horné Trhovište, Kľačany, Pastuchov, Siladice
5 vinohradníckych obcí kategórie B1: Dubová, Modra, Píla, Šenkvice, Vinosady
8 vinohradníckych obcí kategórie B2: Borová, Dlhá, Dolné Orešany, Horné Orešany, Košolná, Ružindol, Suchá nad Parnou, Zvončín
6 vinohradníckych obcí kategórie B1: Chorvátsky Grob, Limbach, Pezinok, Slovenský Grob, Svätý Jur, Viničné
7 vinohradníckych obcí kategórie B2: Báhoň, Bernolákovo, Blatné, Čataj, Jablonec, Senec, Veľký Grob
7 vinohradníckych obcí kategórie B3: Ivanka pri Dunaji, Malinovo, Most pri Bratislave, Nová Dedinka, Reca, Tomášov, Veľký Biel
15 vinohradníckych oblastí kategórie B2: Gbely, Kopčany, Koválov, Koválovec, Mokrý Háj, Petrova Ves, Popudinské Močidľany, Prietržka, Radimov, Radošovce, Skalica, Smrdáky, Štefanov, Unín, Vrádište
5 vinohradníckych obcí kategórie B2: Devínska Nová Ves, Lamač, Lozorno, Stupava, Záhorská Bystrica
14 vinohradníckych obcí kategórie B2: Boleráz, Brestovany, Bučany, Dolná Krupá, Jaslovské Bohunice, Majcichov, Malženice, Špačince, Šúrovce, Trnava, Vlčkovce, Voderady, Zavar, Zeleneč
10 vinohradníckych obcí kategórie B2: Banka, Bíňovce, Čachtice, Častkovce, Kálnica, Moravany nad Váhom, Ratnovce, Smolenice, Sokolovce, Vrbové
13 vinohradníckych obcí kategórie B3: Dechtice, Dolné Dubové, Dolný Lopašov, Horné Dubové, Chtelnica, Kátlovce, Kočín, Lančár, Očkov, Ostrov, Piešťany, Podolie, Veľké Kostoľany
7 vinohradníckych obcí kategórie B3: Bílkove Humence, Borský Mikuláš, Lakšárska Nová Ves, Moravský Svätý Ján, Sekule, Šaštín-Stráže, Závod
2597 Arthur
2597 Arthur je planétka s priemerom 55 km, ktorú objavil Edward L. G. Bowell 8. augusta 1980.
Knola
Knola je geomorfologický podcelok Volovských vrchov. Najvyšší vrch podcelku je Babiná, dosahujúca výšku.
Polohopis
Hierarchia Alpsko-himalájska sústava → Karpaty → Západné Karpaty → Vnútorné Západné Karpaty → Slovenské rudohorie → Volovské vrchy → Knola ***
Vymedzenie
Knola leží v západnej časti pohoria a čiastočne (vo východnej časti) ju vymedzujú údolia riek Hnilec a Železný potok. Z troch strán susedí s podcelkami Volovských vrchov, zo severu sú to Havranie vrchy, z východu Hnilecké vrchy a z juhu Zlatý stôl. Na západe vedie v údolí Slanej hranica s Revúckou vrchovinou a jej podcelkom Dobšinské predhorie.
Databáza
Databáza (iné názvy: báza údajov, báza dát, dátová báza; zriedkavo: databanka, banka dát, banka údajov) je množina štruktúrovaných dát alebo informácií uložených v počítačovom systéme, takým spôsobom, že počítačový program alebo človek môže použiť dopytovací jazyk (napr. SQL) na získavanie týchto informácií. Takto získané informácie môžu byť použité pri rozhodovacom procese. Počítačový program používaný na správu dát a tvorbu dopytov (queries) sa označuje SRBD (Systém riadenia bázy dát). Vlastnosťami a návrhom SRBD sa zaoberá informatika.
Typický dopyt odpovedá na otázky typu "Koľko párov topánok vyrobených Baťom sa predalo v marci v Bratislave a Košiciach?" Na to, aby databáza bola schopná zodpovedať takúto otázku, je potrebné, aby mala informácie, koľko akých topánok sa predalo vrátane dátumu a miesta predaja. Termín databáza vznikol v prostredí výpočtovej techniky. Hoci jeho význam sa rozšíril a môže označovať aj neelektronické databázy, tento článok sa zaoberá počítačovými databázami. Kolekcie dát podobné databázam existovali už pred priemyselnou revolúciou napríklad vo forme účtovníckych záznamov a kníh a neskôr kartoték.
Základným konceptom databáza je kolekcia záznamov, alebo čiastkových informácií. Typicky v každej databáze existuje opis štruktúry dát a typu dát, ktoré sú v databáze: tento opis sa nazýva logická schéma. Táto schéma popisuje objekty, ktoré sú v databáze a vzťahy medzi nimi. Existuje viacero rôznych spôsobov tvorby schém t. j. modelovania databázovej štruktúry: tieto sa nazývajú databázovými modelmi (alebo modelmi dát). V súčasnosti je najviac používaným relačný model. Relačný model sa dá vysvetliť tak, že kompletný súhrn dát je uchovávaný v tabuľkách pozostávajúcich z riadkov a stĺpcov (presná definícia používa matematický pojem relácie). Tento model reprezentuje vzťahy použitím tých istých hodnôt vo viacerých tabuľkách. Iné modely, napríklad hierarchický model alebo sieťový model používajú explicitnejšiu reprezentáciu vzťahov.
Predchodcom databáz boli papierové kartotéky. Umožňovali zaraďovanie nových položiek a usporiadanie dát podľa rôznych kritérií (kategórií). Všetky operácie robil človek. Správa takýchto kartoték bola v mnohom podobná správe dnešných databáz.
Databázové modely
Z hľadiska spôsobu ukladania dát a väzieb medzi nimi môžeme databázy rozdeliť do základných typov:
História
Termín "data base" bol prvýkrát použitý v novembri 1963, keď jedna z prvých softvérových spoločností System Development Corporation (SDC, Santa Monica, Kalifornia, USA), sponzorovala sympózium Development And Management Of a Computer-Centered Data Base. Database je samostatné slovo, ktoré bolo bežné používané v Európe na začiatku 70. rokov a do konca desaťročia sa používalo v hlavných amerických novinách.
Prvý systém riadenia bázy údajov bol vyvinutý v 60. rokoch. Priekopníkom na tomto poli bol Charles Bachman. Dovtedy bolo spracovávanie dát založené na dierovacích kartách a magnetických páskach, takže sériové spracovávanie dát bola dominantná aktivita. V rámci konzorcia CODASYL bol vyvinutý sieťový model založený na Bachmanovych myšlienkach a takmer súčasne (ale podľa všetkého nezávisle) bol pri systémovom vývoji v NORTH AMERICAN ROCKWELL použitý hierarchický model, neskôr adoptovaný spoločnosťou IBM ako základný kameň ich produktu IMS. Dve databázy si zaslúžia spomenúť- PICK a MUMPS.
Relačný model bol navrhovaný E. F. CODD-inom v 1970. Kritizoval existujúci model pre mätúci abstraktný opis informácií. Napriek tomu ostal relačný model dlhšiu dobu len v akademickom prostredí. Produkty CODASYLu (IDMS) a produkty sieťových modelov (IMS) boli koncipované ako čiastočné inžinierske riešenia. Prvý komerčný produkt, ORACLE a DB2, sa objavil až v roku 1980. Prvý úspešný databázový produkt pre mikropočítače bol dBASE pre CP/M a PC-DOS/MS-DOS operačné systémy. Počas 80-tych rokov bola aktivita výskumu zameraná na distribuované databázové systémy a databázové stroje, ale tieto vývojové trendy mali iba malý efekt na trh. Ďalšia dôležitá teoretická myšlienka bola FUNCTIONAL DATA MODEL, okrem špecializovaných aplikácii v genetike, molekulovej biológii a pri vyšetrovaní zločinov, si ho svet však nevšimol.
V 90. rokoch sa pozornosť upriamila na objektovo orientované databázy. Tieto mali úspech v odvetviach, kde bolo nutné vlastniť komplexnejšie dáta ako mohol relačný systém jednoducho pokryť. Napríklad priestorové databázy, inžinierske dáta a mulitmediálne dáta. Niektoré z týchto myšlienok boli prijaté relačnými obchodníkmi, ktorí začlenili nove možnosti do ich produktov ako výsledok. V 90. rokoch bolo badať aj rozširovanie open source databáz ako PostgreSQL a MySQL.
V treťom tisícročí je XML database modernou oblasťou pre inováciu. XML databázy majú za cieľ vymazať tradičný rozdiel medzi dokumentmi a dátami.
Knižné referencie
Addison-Wesley, ISBN 0-201-50209-7
Ohio Wesleyan University
thumb|Ohio Wesleyan University
Ohio Wesleyan University (skrátene Wesleyan alebo OWU) je významná americká súkromná univerzita. Bola založená roku 1842 v Delaware v štáte Ohio. Nazvaná je podľa jej spoluzakladateľa Johna Wesleyho.
Vrabec
Vrabec môže byť:
Outrepont
Outrepont je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Marne, v regióne Champagne-Ardenne.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Bagnolet (kantón)
Bagnolet je francúzsky kantón v obvode Bobigny v departemente Seine-Saint-Denis v regióne Île-de-France. Tvorí ho len mesto Bagnolet.
446 Aeternitas
446 Aeternitas je planétka v hlavnom páse planétok.
Vrabec (priezvisko)
Vrabec (o význame pozri vrabec domový) je slovenské, české a slovinské priezvisko.
Na Slovensku je najčastejšie v Komjaticiach (okres Nové Zámky), Turanoch (okres Martin), Galante a Rosine (okres Žilina). V Česku je najrozšírenejšie v mestách Praha, Mladá Boleslav a Liberec.
Známi nositelia
Pozri v článku Vrabec.
Gánovce
Gánovce je obec na Slovensku v okrese Poprad. Je známa nálezom travertínového odliatku mozgovne neandertálca, ako aj odtlačkov vtedajšieho rastlinstva. Je to tiež nálezisko otomanskej kultúry.
Polohopis
Obec leží v južnej časti Vrbovskej pahorkatiny, geomorfológickej časti Podtatranskej kotliny, na severnom okraji Kozích chrbtov. Okraj mesta Poprad je vzdialený približne severozápadne, centrum mesta, Spišská Nová Ves je vzdialená  a Kežmarok. Južným okrajom vedie železničná trať Žilina – Košice, severne prebieha trasa cesty I/18 z Liptova na Prešov.
Dejiny
Archeologické nálezy dokladajú pohyb človeka v Spiši už v strednom paleolite (250 000 - 40 000 pred Kr.). Potvrdzuje to napríklad nález skamenenej výplne lebky neandertálca v travertínovej kope Hrádok, ktorým sa Gánovce stali známymi. Teplé minerálne pramene lákali ľudí i zver, ktorých pozostatky sú nachádzané v takýchto travertínových kopách dodnes. Súčasné Gánovce vznikli z osady „Villa Ganau“, písomne doloženej v roku 1317, no staršie osídlenie dokladá ranogotický kostol z polovice 13. storočia. Jedným z majiteľov územia bol Bazilius, syn Gaana, podľa ktorého bola obec pomenovaná. Súčasťou obce je i časť Filice, pomenovaná podľa kolonistu Filu, ktorému uhorský kráľ Belo IV. daroval tunajšie pozemky už v roku 1236. Názov obce sa postupne menil a tak sa v písomných dokumentoch spomína v roku 1473 ako Ganfal, v roku 1521 ako Ganovecz a v roku 1808 sa objavuje dnešná podoba. Osady sa spojili v roku 1924.
Obe obce patrili medzi kopijnické - zemianske obce, ktoré tvorili Stolicu X. spišských kopijníkov. V stredoveku kopijníci zabezpečovali ochranu územia, preto mali priznané určité výsady. Počet obyvateľov bol dlhodobo do 300 obyvateľov, ktorí sa živili poľnohospodárstvom a ovocinárstvom. V súvislosti s minerálnymi prameňmi sa spomínajú ich liečebné účinky už v roku 1549, preto v ich blízkosti vznikla kúpeľná osada. Tú dal v roku 1852 Augustín Korponaj zbúrať a na jej mieste vybudoval letohrádok, kúpeľný dom, reštauráciu a spoločenský pavilón. Artézsku studňu dal v rokoch 1877-79 prehĺbiť na 184 m, neskôr pribudol krytý bazén. Po znárodnení v roku 1948 boli vojnou značne poškodené kúpele čiastočne zrekonštruované a až do roku 1992 slúžili verejnosti.
Turizmus
Turisticky atraktívnou je lokalita travertínov, no turistický chodník vedie z centra Popradu obcou cez Kvetnicu na vrch Zámčisko.
Villery
Villery je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Aube, v regióne Champagne-Ardenne.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je 277 obyvateľov (2009).
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Mlékojedy
Mlékojedy sú obec v Česku v okrese Litoměřice v Ústeckom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 208 obyvateľov, z toho 108 mužov a 100 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,0 roka (muži 36,5 roka, ženy 41,6 roka).
thumb|left|Kostol sv. Martina
Letisko M. R. Štefánika
Letisko M. R. Štefánika alebo Letisko Bratislava (IATA: BTS, ICAO: LZIB) je medzinárodné letisko v Bratislave. Je najväčším medzinárodným letiskom na Slovensku. Nachádza sa približne 9 km od centra mesta, neďaleko obce Ivanka pri Dunaji. Jeho prevádzkovateľom je spoločnosť Letisko M. R. Štefánika – Airport Bratislava, a. s. (BTS), ktorá je plne vlastnená Ministerstvom dopravy a výstavby Slovenskej republiky. Pravidelné linky z Bratislavy prevádzkujú Air Cairo, AirExplore, flydubai, Ryanair, SkyUp, Wizz Air a sezónne Arkia a Smartwings.
Letisko M. R. Štefánika slúži tiež ako nízkonákladová alternatíva pre cestujúcich z a do Viedne a priľahlých regiónov. Naopak, cestujúcim z Bratislavy a juhozápadného Slovenska slúži Letisko Viedeň-Schwechat.
Poloha
Letisko sa nachádza 9 km severovýchodne od centra mesta, na rozlohe 4,77 km². Nachádza sa len hodinu jazdy od Viedne (Rakúsko), Brna (Česko) a Győru (Maďarsko), pokrývajúc tak spádovú oblasť až štyroch krajín. Najbližším hlavným medzinárodným letiskom je Letisko Viedeň-Schwechat, približne 50 km na západ.
História
Prvý let na trase Praha – Bratislava sa uskutočnil 29. októbra 1923 lietadlom Aero A.14 vtedajších Československých štátnych aerolínií s imatrikulačnou značkou L-BARC. Lietadlo pilotoval šéfpilot ČSA Karel Brabenec a prvým cestujúcim sa stal redaktor Lidových novin Václav König. Lietadlo pristálo na letisku vo Vajnoroch po cca 3 hodinách letu. Let bol dlhý. Letisko Bratislava-Vajnory ponúkalo lety k Jadranskému moru, do Viedne, Kluže a Bukurešti. Po skončení druhej svetovej vojny bola prevádzka na letisku vo Vajnoroch obnovená, ale bolo zrejmé, že letisko bude čoraz menej vyhovovať stále prísnejším kritériám pre leteckú dopravu.
Prípravné práce pre dnešné letisko začali v roku 1947 a stavba sa začala v roku 1948. Bola vybudovaná vzletová a pristávacia dráha v smere 04/22 s dĺžkou a v smere 13/31 s dĺžkou. Letová prevádzka na novom bratislavskom letisku v Ivanke pri Dunaji bola otvorená v roku 1951. V nedeľu 31. marca 1957 predpoludním pristálo na bratislavskom letisku sovietske prúdové dopravné lietadlo Tupolev Tu-104 (CCCP-L5423) Aeroflotu, ktoré vzbudilo záujem u verejnosti. Tisíce ľudí si prišlo pozrieť tento stroj, pričom mali možnosti si prehliadnuť aj interiér lietadla. V tom čase išlo o jediný prevádzkovaný typ prúdového dopravného lietadla v pravidelnej preprave osôb na svete. V roku 1970 bol otvorený dnešný Terminál A spoločne s príslušným prednádražím a novým komunikačným systémom. V máji 1970 bola otvorená linka Bratislava – Praha – Amsterdam – New York, na ktorej lietali Československé aerolínie s lietadlami typu Iliušin Il-62. V 80-tych rokoch minulého storočia bola v rámci komplexnej rekonštrukcie dráhového systému letiska predĺžená dráha 04/22 na dĺžku a dráha 13/31 na dĺžku. Odo dňa 21. júla 1993 nesie Letisko Bratislava meno po M. R. Štefánikovi, významnom slovenskom politikovi, vedcovi, diplomatovi a generálovi. V roku 1995 bola vybudovaná nová požiarna zbrojnica, ktorá sa nachádza pri križovatke vzletovo pristávacích dráh. V roku 1997 bola realizovaná rekonštrukcia vzletovej a pristávacej dráhy 13/31 s komplexným zameraním na káblové rozvody VPD a energozariadenia letiska tak, aby vyhovovali platným leteckým predpisom a požiadavkám bezpečnosti letovej prevádzky minimálne pre kategóriu IIIA cat. ICAO. Úpravou v rámci stavby sa dosiahlo predĺženie použiteľnej dĺžky dráhy pre vzlet o, t. j. na celkovú dĺžku VPD. V marci roku 1998 bola do prevádzky uvedená nová riadiaca veža, ktorá na rozdiel od starej veže mala výhodnejšie umiestnenie a modernejšiu technológiu. Koncom roku 1999 bola otvorená prevádzka na novej časti vybavovacej plochy.
Bratislavské letisko zažilo dramatický prepad počtu cestujúcich v 90-tych rokoch kvôli otvoreniu hraníc a následnej silnej konkurencii neďalekého letiska vo Viedni. Po roku 2000 sa situácia začala zlepšovať, keď do Bratislavy začali lietať západoeurópski nízkonákladoví dopravcovia Ryanair a easyJet, ale hlavne vďaka vzniku a rapídnej expanzii novovzniknutého slovenského dopravcu SkyEurope Airlines, ktorý bol vôbec prvou nízkonákladovou aerolinkou založenou v post-komunistickej Európe. Počty pasažierov stúpali každým rokom o desiatky percent: v roku 2005 využilo služby letiska 1 326 493 cestujúcich, zatiaľčo v roku 2006 to už bolo 1 937 642 a v roku 2008 dosiahlo letisko svoj nadlho najlepší výsledok - 2 218 545. V nasledujúcich rokoch však aj na Slovensku naplno udrela globálna finančná kríza, čo sa dotklo aj leteckej dopravy: postupne skrachovali všetky vtedy lietajúce slovenské aerolinky (Slovenské aerolínie, SkyEurope, Seagle Air, Air Slovakia, Danube Wings, Samair) a počty prepravených pasažierov tak každým rokom klesali. Obrátiť to mala až nová spolupráca letiska s rakúskou leteckou spoločnosťou Niki, ktorú pompézne ohlásili na konci roka 2014. Lietať sa malo od apríla 2015 do Bruselu, Palmy de Mallorca, ale i do neďalekej Viedne. Spoločnosť však linky neskôr presunula na október 2015, ale nakoniec ich kvôli zlej finančnej situácii skupiny Air Berlin vôbec nespustila. Medzitým však najväčšia letecká spoločnosť na letisku v Bratislave, Ryanair, otvorila 29. marca 2015 svoju 71. bázu. Spočiatku na letisku mala bázovať dve svoje lietadlá. Ryanair však svoje sľuby nenaplnil a bázu v Bratislave otvoril s jedným prenajatým Boeingom 737-400 slovenskej spoločnosti AirExplore, ktorý ku koncu leta 2015 nahradil svojim Boeingom 737-800. Počty cestujúcich pasažierov tiež od roku 2015 začali postupne stúpať, za čo letisko vďačilo pokrízovému ekonomickému rastu v Európe a následnému príchodu nových zahraničných dopravcov na letisko, konkrétne Norwegian Air Shuttle, flydubai, Pobeda, Wizz Air, Air Cairo, Georgian Airways, Ellinair a Cyprus Airways. Okrem toho tiež Ryanair a Smartwings naďalej navyšovali počty destinácií a v posledných rokoch letisku pomohli aj silné dovolenkové sezóny s enormnými počtami charterových letov. Niektoré aerolinky sa medzičasom z letiska stiahli (Norwegian Air Shuttle, Georgian Airways, ČSA), ale letisko aj tak každým rokom rastie a v roku 2018 dosiahlo svoj úplne najlepší výsledok - 2 292 712 pasažierov prepravených v jednom roku.
Terminály
Letisko má v súčasnosti tri terminály:
Súčasná kapacita letiska je 5 miliónov cestujúcich ročne.
thumb|Schéma letiska
Prvá časť nového Terminálu A, ktorá bola vo výstavbe od 17. decembra 2008, bola oficiálne otvorená 9. júna 2010. Od 28. júna 2010 sú z neho prevádzkované odlety a od 13. júla 2012 prílety všetkých dopravcov. Po otvorení druhej časti Terminálu A v júli 2012 vznikol kompaktný celok letiskového komplexu. V odletovej časti terminálu sa nachádza 29 check-inových pultov, pričom jeden z nich sa nachádza oddelený od ostatných a slúži pre odovzdávanie, ako aj výdaj nadrozmerných batožín. V neverejnej, odletovej časti terminálu sa nachádza 13 odletových brán (tzv. gateov), z toho osem slúži pre vnútroštátne lety a lety v rámci Schengenského priestoru a zvyšných päť, ktoré sú oddelené pasovou kontrolou, pre lety mimo Schengenský priestor.
V roku 2016 bol Terminál C prestavaný na VIP terminál, resp. Terminál všeobecného letectva (General Aviation Terminal). Do užívania bol odovzdaný začiatkom predsedníctva Slovenska EÚ v júli 2016.
Dráhový systém
Dráhový systém pozostáva z dvoch na seba kolmých vzletových a pristávacích dráh s cementovo-betónovým povrchom
(04/22 – 2 900 ×, 13/31 – 3 190 × ), ktoré v súčasnosti umožňujú pristátie všetkých bežných typov lietadiel – od najmenších jednomotorových, až po lietadlá typu Boeing 747.
1.      časť - číslo udávajúce vzťah medzi PCN/ACN
2.      časť - písmená R (tuhá) alebo F (netuhá) udávajú typ povrchu vozovky
3.      časť - písmená A (vysoká únosnosť) B (stredná únosnosť), C (nízka únosnosť), D (veľmi nízka únosnosť) udávajú únosnosť podložia vozovky
4.      časť - písmená W (bez obmedzenia), X (vysoký), Y (stredný), Z (nízky) udávajú maximálny povolený pôsobiaci tlak kolesa na vozovku, písmená T (technické hodnotenie), U (hodnotenie podľa skúseností) udávajú akým spôsobom bola vytvorená prvá časť kódu PCN
Konfigurácia vzletovo-pristávacích dráh
Letisko M. R. Štefánika v Bratislave od jeho samého počiatku využíva krížiacu sa konfiguráciu dvoch vzletovo-pristávacích dráh, pričom tieto dve dráhy sú na seba kolmé. Tento typ konfigurácie platí ak sa dve alebo viac vzletovo-pristávacích dráh navzájom fyzicky pretínajú v jednom bode. Daná konfigurácia je vhodná vtedy, ak sa v oblasti daného letiska vyskytuje silný vietor, ktorý počas celého roka fúka z viacerých smerov. Za podmienok veľmi silného vetra sa zvyčajne využíva iba jedna z dvoch vzletovo-pristávacích dráh, zatiaľ čo pri bezvetrí alebo miernych meteorologických podmienkach sa využívajú obidve vzletovo-pristávacie dráhy súčasne. Avšak, pre túto konfiguráciu plynú aj určité nevýhody, a to hlavne z hľadiska kapacity. Napríklad v porovnaní s paralelnou konfiguráciou s dráhami vzdialenými od seba aspoň 1311 metrov, ktorá má schopnosť pokryť 103 až 197 VFR a 99 až 119 IFR pohybov za hodinu a ročne spolu až 370 000 pohybov. Krížiaca sa konfigurácia je určená skôr pre letiská s menšou prevádzkou. Dokáže totiž pokryť iba 72 až 98 pohybov za hodinu pre VFR lety a 56 až 60 pohybov za hodinu pre IFR lety. Čo sa týka ročných pohybov, tie sa pohybujú v rozmedzí od 200 000 pohybov až do 265 000 pohybov.
Preferencie dráhového systému
Bratislavské letisko má pridelenú určitú preferenciu dráhového systému ako pre odlety, tak aj prílety. Tieto preferencie súvisia hlavne s prevládajúcimi meteorologickými podmienkami v danej oblasti a prístrojového vybavenia jednotlivých dráh. Pre vzlety z letiska existuje preferencia prednostného využívania dráhy 04 a dráhy 13. Čo sa týka príletov, tu sú prednostne využívané dráhy 22 a 31.
Pristávacie a rádionavigačné zariadenia
VPD 22 VPD 31
Vodorovné značenie, vodiaca sústava a značky dráhového systému
VPD 04:
a)     značenie bielou farbou:
prah dráhy, dotyková zóna, značky cieľového bodu, osové značenie VPD, postranné čiary,
b)     značenie žltou farbou:
značky výjazdu na rolovacie dráhy C, A, F a D,
c)     svetelné návestidlá:
prahové svetelné značky, postranné dráhové rady, koncové svetelné priečky VPD.
VPD 22:
značky výjazdu na rolovacie dráhy D, F, A, C a D,
jednoduchá približovacia svetelná sústava, presný približovací dráhový systém (CAT I), prahové svetelné značky, postranné dráhové rady, koncové svetelné priečky VPD.
značky výjazdu na rolovacie dráhy D, GG a F,
svetlá strednej svietivosti, svetlá vysokej svietivosti, osové svetelné rady, prahové svetelné značky, postranné dráhové rady, koncové svetelné priečky VPD.
VPD 31:
značky výjazdu na rolovacie dráhy G, D a F,
jednoduchá približovacia svetelná sústava, presný približovací dráhový systém (CAT III A), svetlá strednej svietivosti, svetlá vysokej svietivosti, osové svetelné rady, dotykové postranné svetelné rady, prahové svetelné značky, postranné dráhové rady, zábleskový svetelný systém, svetelný rad, koncové svetelné priečky VPD.
Osvetlenie rolovacích dráh
Rolovacie dráhy A, B, C, D, F a G sú vybavené postrannými svetelnými radami modrej farby. Čo sa týka osových svetelných radov, tie je možné nájsť len od stojiska 11 po rolovaciu dráhu F, ďalej od stojiska číslo 35 taktiež po rolovaciu dráhu F. Samotná rolovacia dráha F disponuje osovým osvetlením od hlavnej odbavovacej plochy smerom ku stop priečke dráhy 13. Všetky osové svetelné rady sú obojsmerné a svietia zelenou farbou.
Pravidelné linky
(aktualizované 18. 01. 2023)
Doprava na letisko
Letisko je v rámci siete MHD obsluhované cez centrum mesta s Hlavnou stanicou a Petržalkou nasledovnými linkami zo zastávky:
Spojenie s neďalekým letiskom Viedeň-Schwechat a centrom Viedne je zabezpečené autobusovými linkami dopravcov Flixbus a Slovak Lines. V rámci vnútroštátnej diaľkovej dopravy taktiež letisko obsluhuje viacero liniek so spojeniami s mnohými mestami a obcami Slovenska. V budúcnosti sa tiež plánuje napojenie letiska na sieť železníc v správe ŽSR. V prípade možného vybudovania zvažovanej trate Wolfsthal – Bratislava by vlaková linka mohla prepojiť letiská v Bratislave a Viedni.
Letecké nehody
thumb|right|Lietadlo Ca.33 v novom termináli thumb|right|Iliušin Il-18B (OK-NAB) vo farbách Československých aerolínií
Vodní nádrž Vír II
Vodní nádrž Vír II je priehradná nádrž s hrádzou výšky 11m. Postavená bola v roku 1954 na rieke Svratke pod obcou Vír. Hydroelektráreň je umiestnená za meandrom rieky a s priehradným jazerom je prepojená tunelom. Pri telese hrádze leží osada Hamry u Víru. Na kopci nad nádržou sa nachádza hradu Pyšolec.
Využitie
Hlavnou úlohou je vyrovnávanie toku z hlavnej nádrže Vír I.
Vodná elektráreň
V komplexe je inštalovaná jedna Kaplanova turbína s výkonom 0,730 MW.
Auvillar
Auvillar môže byť:
Jozef Vrabec
Jozef Vrabec môže byť:
Braslav
Braslav môže byť:
Bebhionn (mesiac)
S/2004 S 11 je jedným z prirodzených satelitov planéty Saturn.
S/2004 S 3
S/2004 S 3 dočasné označenie objektu objehajúceho okolo planéty Saturn za vonkajšou hranou prstenca F, ktorý bol objavený 21. júna 2004. Objavil ho tím sondy Cassini-Huygens a ohlásený bol 9. septembra 2004.
2598 Merlin
2598 Merlin je planétka s priemerom 40 km, ktorú objavil Edward L. G. Bowell 7. septembra 1980.
S/2004 S 3
Aj napriek ďalším pokusom o jeho pozorovanie, už nebol znova nájdený. Je pravdepodobné, že išlo o dočasné nahromadenie materiálu, ktoré sa časom rozpadlo. Ďalší objekt, S/2004 S 4, bol objavený o 5 hodín neskôr, ale tentokrát vo vnútri prstenca. Z dôvodu roydielneho umiestnenia dostal nové označenie, aj keď možnosť, že ide o jediný objekt ktorý križuje prstenec je tiež pravdepodobná.
Ak ide o skutočný pevný objekt, S/2004 S 3 bude mať priemer 3 – 5 km. Môže ísť o pastiersky mesiac k prstencu F.
Lustar
Lustar je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Hautes-Pyrénées, v regióne Midi-Pyrénées.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
S/2004 S 13
S/2004 S 13 je jedným z prirodzených satelitov planéty Saturn.
Alban (kantón)
Alban  je francúzsky kantón v obvode Albi v departemente Tarn v regióne Midi-Pyrénées. Tvorí ho 7 obcí.
Káblové pripojenie
Káblové pripojenie je širokopásmový prístup na internet cez rozvody káblovej televízie s využitím káblového modemu. Nachádza sa väčšinou vo veľkých mestách (Bratislava, Trnava, Žilina, Košice, Nitra), a dosahuje vysoké rýchlosti pripojenia.
K pripojeniu pomocou káblovej televízie sú potrebné sieťová karta a káblový modem (poskytovatelia za poplatok prenajímajú špeciálny modem). Káblový modem použitím koaxiálneho TV kábla je pomocou rozbočovača zapojený na káblovú TV zásuvku a následne prepojený so sieťovou kartou počítača. Pripojenie je zdieľané (spolu s TV signálom) na jednom kábli, takže nie je možné garantovať rýchlosť.
Rýchlosť prijímania dát je typicky od desiatek Mbit/s do stovek Mbit/s a viac. Rýchlosť odosielania dát je zvyčajne od jednotek Mbit/s do desiatek Mbit/s a viac.
Sú dva potenciálne problémy v internete cez TV rozvody:
Reštavrácia
Reštavrácia môže byť:
Oyes
Oyes je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Marne, v regióne Champagne-Ardenne.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
2599 Veseli
2599 Veseli je planétka s priemerom 76 km, ktorú objavila Zdeňka Vávrová 29. septembra 1980.
Lapithes
Lapithes alebo Lapithés ( - Lapithes/iný prepis: Lapithés) môže byť v gréckej mytológii:
S/2004 S 17
S/2004 S 17 je jedným z prirodzených satelitov planéty Saturn.
Villette-sur-Aube
Villette-sur-Aube je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Aube, v regióne Champagne-Ardenne.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je 221 obyvateľov (2009).
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Vrablec (priezvisko)
Vrablec je slovenské priezvisko. Najčastejšie je (s výrazným odstupom) v obci Závod (okres Malacky).
Známi nositelia
Pozri v článku Vrablec.
Mnetěš
Mnetěš je obec v Česku v okrese Litoměřice v Ústeckom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 547 obyvateľov, z toho 276 mužov a 271 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,0 roka (muži 37,0 roka, ženy 41,1 roka).
Reliéf (sochárske dielo)
náhľad|Reliéf, [[Napoleon Bonaparte|Napoleon]] náhľad|Basreliéf z [[Angkor Wat]] Reliéf je sochárske dielo, určené na frontálny pohľad, tým sa líši od sochy, ktorá je určená pre viacero pohľadov. Plastické, priestorové prvky vystupujú zo základnej plochy do priestoru. Môžu vytvárať napríklad priestorovú ilúziu alebo znázorňovať iba dekoratívne ornamenty. Reliéf môže byť súčasťou povrchovej dekorácie architektúry.
Podľa výšky vystupujúceho námetu poznáme:
Bergelmir (mesiac)
S/2004 S 15 je jedným z prirodzených satelitov planéty Saturn.
Samuel Aba
Samuel Aba (* cca 990 – † 5. júl 1044) bol v rokoch 1041 – 1044 kráľ Uhorska a v rokoch 1038 – 1041 podľa niektorých zdrojov knieža Nitrianskeho kniežatstva.
Pôvod
Pochádzal z kmeňa Chazarov patriacich k turkickej jazykovej rodine. Jeho rodičia sú neznámi, ale dá sa predpokladať, že patrili k vysokopostaveným osobnostiam svojho národa. Za manželku mal dcéru maďarského veľkokniežaťa Gejzu, a teda bol švagrom prvého uhorského kráľa Štefana I.
Život
Niekedy v období rokov 1005 – 1010 sa Aba stal náčelníkom chazarského kmeňa. V tom istom období sa zosobášil. Prijal kresťanstvo a založil dva kláštory, z ktorých jeden sa zachoval dodnes a nachádza sa v obci Feldebrő neďaleko mesta Jáger. Štefan ho vymenoval za svojho palatína a mal s ním pomerne dobré vzťahy.
Po korunovácii Petra Orseola za kráľa stratil svoj úrad, čo bolo začiatkom ich veľkého nepriateľstva. Po víťazstvách nad Petrom sa v rokoch 1041 až 1044 stal uhorským kráľom a prijal meno Samuel. Na začiatku vlády podnikal útoky do Korutánska a Východnej Marky. Nemecký kráľ Henrich III. podnikol v septembri 1042 odvetný útok spolu s českým kniežaťom Břetislavom I. a dobyl územie Nitrianského kniežatstva, ktoré sa vtedy skladalo z 9 komitátov (zväčša ležalo severne od Dunaja). Na tomto území ustanovil Henrich do čela správy Domoslava, syna Ladislava Lysého. Po odchode nemeckých a českých vojsk, vtedajší uhorský kráľ Samuel vyhnal Domoslava z Nitry.
V auguste 1043 prišiel do krajiny Henrich III. s novou výpravou. Samuel sa s ním stretol na brehu rieky Rábnica a dohodli si mierové podmienky. Henrichovi odstúpil pás územia západne od riek Litava a Morava a Henrich ho uznal za kráľa. Aba mal prepustiť zajatcov a poslať Henrichovi cenné dary.
Vo februári 1044 sa Samuel dozvedel o chystanom sprisahaní uhorských veľmožov. Vlákal ich do pasce a nechal popraviť. Časť odporcov ušla z krajiny a o intervenciu požiadala nemeckého kráľa Henricha. Ten sa do Uhorska vrátil v júni 1044 spolu s Břetislavom a Petrom Orseolom. Dobyl Šopron a Kapuvár a so Samuelom sa stretol pri obci Menfö. Napriek tomu, že bol verným pokračovateľom diela Štefana I., nebol Maďar a nemal úplnú dôveru maďarskej šľachty. Preto prešla počas boja časť veľmožov na druhú stranu a Samuel bitku prehral. Dal sa na útek, no chytili ho pri rieke Tisa. Onedlho sa konal uhorsko-nemecký súd, ktorý vyniesol rozsudok, že Samuel má byť popravený. Popravu ihneď vykonali.
Čong Mong-džu
Čong Mong-džu (kórejsky 정몽주; * 22. november 1337, Jongčchon – † 4. apríl 1392, Käsong) bol stredoveký kórejský diplomat a básnik.
Bol v službách posledných kráľov dynastie Korjo (918-1392). Je známy ani nie tak svojou diplomatickou prácou, ako oddanosťou k zanikajúcemu kráľovstvu.
Dielo
Jeho najznámejšia báseň je Tanšimga. Báseň má 34 slabík a je napísaná štýlom hanši, t. j. klasickou čínštinou. Autor ju napísal po tom, ako sa generál I Song-gje v roku 1392 chopil moci a nastolil - na ďalších 500 rokov - novú kráľovskú dynastiu I. Ale Čong bol až do svojej smrti verný dynastii Korjo. Svoje city prelial do básne, ktorá ho nakoniec stála život. Istý čas po svojej smrti bol vyhlásený paradoxne práve dynastiou I za „svätého“. Dnes je „Tanšimga“ považovaná za báseň, ktorá najlepšie charakterizuje vernosť – jednu z najväčších cností kórejského národa.
447 Valentine
447 Valentine je planétka v hlavnom páse planétok.
Aegir (mesiac)
Aegir (predbežné označenie)S/2004 S 10 je jedným z prirodzených satelitov planéty Saturn.
Nukleoid
Nukleoid (iné názvy: jadrový ekvivalent, ekvivalent jadra, nukleoplazmatická oblasť, centrálna oblasť) je oblasť v prokaryotickej bunke (spravidla v jej strede), ktorá obsahuje DNA. Je obdobou bunkového jadra eukaryotickej bunky. V skutočnosti ide o kruhový chromozóm, ktorý je 1000-krát dlhší ako prokaryotická bunka, preto býva poskrúcaný do slučiek. Prokaryotické jadro nikdy nie je ohraničené jadrovou membránou. Je tvorené len molekulou DNA a neobsahuje bielkoviny. Niekedy sa jadro prokaryotickej bunky označuje ako difúzne jadro alebo nepravé jadro.
DNA prokaryotickej bunky alebo vírusu sa nazýva genofor alebo prokaryotický či baktériový chromozóm.
Menšík (priezvisko)
Menšík je české a slovenské priezvisko. V Česku je najrozšírenejšie v mestách Brno, Praha, Prostějov a Ostrava. Na Slovensku je menej časté, najviac v meste Šaštín-Stráže (okres Senica) a obci Veľké Kršteňany (okres Partizánske).
Známi nositelia
Pozri v článku Menšík.
Obec (správna jednotka)
Obec je základná územnosprávna jednotka verejnej správy. V tomto zmysle je prejavom samosprávy i, v rôznej miere podľa typu obce, štátnej správy.
V niektorých štátoch je obec takmer každé mesto či dedina, v iných je obvyklé, že obec je tvorená väčším množstvom dedín, alebo že viaceré obce môžu byť súčasťou mesta.
2600 Lumme
2600 Lumme je planétka s priemerom 70 km, ktorú objavil Edward L. G. Bowell 9. novembra 1980.
Jindřich Šimon Baar
Jindřich Šimon Baar (* 7. február 1869 Klenčí pod Čerchovem – † 24. október 1925 Klenčí pod Čerchovem) bol český katolícky kňaz, básnik a spisovateľ, predstaviteľ realizmu, tzv. venkovské prózy a katolíckej moderny.
Stručný životopis
Študoval gymnázium v Domažliciach (1880 – 1888), potom teológiu v Prahe. Roku 1892 bol vysvätený na kňaza. Potom pôsobil na niekoľkých miestach ako duchovný a v tejto funkcii sa zapojoval do snáh o cirkevnú reformu. Najprv ako kaplán v Přimde, Spálenom Poříčí, Stochove a Úněticiach, potom v rokoch 1895 – 1897 a 1909 – 1919 farár v Ořechu a 1899 – 1909 v Klobukách. V rokoch 1918 – 1921 bol predsedom Jednoty katolíckeho duchovenstva. Roku 1919 odišiel do dôchodku a žil vo svojej rodnej dedine. Po jeho smrti v Klenčí zriadili Muzeum Jindřicha Šimona Baara.
Dielo
Jeho snahou bolo zobraziť bežný život na dedine (predovšetkým na chodskej). ''Baarove spisy vyšli v 30 zväzkoch v rokoch 1923 – 1934.
Dabing
Dabing alebo dabovanie (zastarano dubbing alebo dubbovanie) je pretlmočenie inojazyčného audiovizuálneho diela nahrávaním slov (najmä dialógov) v jednom jazyku k obrazovej zložke tohto inojazyčného diela tak, že sa pohyby pier osôb vystupujúcich v diele približne zhodujú s nahrávanými slovami alebo aspoň nahrávané slová zaznejú približne vtedy, keď hovorí aj osoba vystupujúca v diele. Ako dabing sa označuje aj výsledok takejto činnosti alebo štúdio či inštitúcia, ktorá sa takouto činnosťou zaoberá.
S úplným dabingom sa dá stretnúť napríklad v animovaných filmoch a počítačových hrách, kde je každá postava dabovaná skutočným človekom. Čiastočný dabing sa nachádza v hraných filmoch, v ktorých sa popri ľudských postavách vyskytujú aj postavy, ktoré sú v skutočnosti celé vytvorené pomocou bábok alebo počítačového softvéru. Pri tzv. rýchlodabingu (angl. voiceover) je cez stiahnutý pôvodný zvuk nahovorený preklad (používa sa napr. v Poľsku alebo pri dabovaní mimo profesionálnych štúdií). V niektorých prípadoch sa namiesto dabovania používajú filmy, ktoré majú originálnu zvukovú stopu doplnenú o titulky v lokálnom jazyku, pretože tvorba titulkov je rýchlejšia a lacnejšia v porovnaní s tvorbou akéhokoľvek dabingu.
V Česko-Slovensku sa systematický dabing začal po druhej svetovej vojne dabovaním filmov zo ZSSR a NDR do češtiny. Spočiatku text daboval len jeden herec, neskôr viacerí herci, ale nesnažili sa o synchrónnosť pohybu úst. V televízii sa do roku 1964 používal živý dabing. Od 60. rokov má dabing u nás približne súčasnú podobu. V 2. polovici 60. rokov dabingové štúdio Slovenského filmu vyprodukovalo už celý rad filmov. Najmasovejšie využitie rýchlodabingu v bývalom Česko-Slovensku nastal príchodom prvých videopožičovní s VHS kazetami v 80. a 90. rokoch, kvôli zvýšenému dopytu o zahraničné tituly si okrem distribútorov nechávali vyrábať voiceover aj samotné požičovne.
Voiceover
Voiceover (tzv. nahovorený dabing, rýchlodabing) je filmová metóda nahrávania hlasu na existujúcu zvukovú stopu (nemá samostatnú hlasovú stopu pre dabovanie), pritom je pôvodný hlas buď stlmený alebo odstránený. Nezáleží na počte dabérov ani na forme čítania dialógov. Táto technika sa najviac v súčasnosti využíva pri dokumentárnych filmoch. V minulosti sa táto metóda používala na akékoľvek filmy, ktoré sa nedodávali s oddelenými zvukovými stopami od hudby a zvukových efektov.
Postsynchrón
Postsynchrón (angl. post-synchronisation/post-sync) alebo ADR (automated dialog replacement) je filmová metóda dodatočného ozvučenia filmu. Táto metóda sa v minulosti využívala najmä z dôvodu hluku filmových kamier. V štúdiu sa dodatočne nahrávali opäť tie isté dialógy, ktoré boli v danej scéne. Herci dabovali samých seba, prípadne ich nahovoril niekto iný. Až keď prišli bezhlučné kamery, bolo možné tento zvuk použiť aj do filmu. Zvukové inovácie a nové možnosti priestorového zvuku spôsobili opätovnú potrebu tejto metódy, lebo živá nahrávka zo scény nespĺňala potrebnú kvalitu (rôzne ruchy, dynamika hlasu). V súčasnosti sa postsynchrón používa najmä vo filmovej produkcii, kde sa musia vyrobiť dodatočne všetky zvukové efekty, hudba a dialógy.
Slučka
Slučka (angl. loop) je v dabingu vymedzený úsek v dialógu, ktorý sa rovná neprerušenej zvukovej slučke pri jednom výstupe dabéra. Slučka je vymedzená približne na 10 až 30 sekúnd (dĺžka či podmienky môžu byť rôzne). V minulosti slučky predstavovali reálne nastrihaný filmový pás, ktorý sa musel synchronizovať s nahraným zvukom pomocou dierkovania na okrajoch oboch pásov. Tieto nastrihané pásy (slučky) sa premietali stále dookola (zvuková slučka), kým interpretácia dabérov nebola podľa požiadaviek a hlas nebol synchrónny s obrazom a mimikou dabovaného herca. Okrem technickej náročnosti tejto metódy bola aj povinná účasť všetkých dabérov v danej scéne. Až moderné postupy umožnili, že dabéri, ktorí vystupujú spoločne v jednej scéne, nemusia byť nevyhnutne prítomní na nahrávaní. Každý si môže svoj výstup (slučky) individuálne nahovoriť.
Kategorizácia dabingu
Dabing sa delí nasledovne podľa druhu výroby alebo spôsobu šírenia:
Dejiny
Výroba historicky prvého slovenského dabingu je neznáma. Až do roku 1957 sa slovenský dabing vyrábal výhradne iba v Prahe a v Nemecku. Roku 1957 založil Svätopluk Šablatúra prvé dabingové štúdio na Slovensku vo filmových ateliéroch na Kolibe v Bratislave. V tom istom roku S. Šablatúra režíruje v novom štúdiu aj svoj prvý slovenský dabing krátkometrážnej ruskej animovanej rozprávky Miško darebák (rus. Мишка задира, 1956). V roku 1964 vzniká na Kolibe prvý dabing na film so 6 kanálovým stereofónnym zvukom v Česko-Slovensku na nemecký dokumentárny film Lietajúci Clipper (Flying ClipperTraumreise unter weissen Segeln, 1962) v slovenskom znení pod vedením S. Šablatúru, ktorý sa mixoval v Nemecku, nakoľko v Česko-Slovensku na to neboli technické podmienky. V roku 1973 vzniklo nové dabingové štúdio v Česko-slovenskej televízii v Bratislave (ČST) v Mlynskej doline, o rok neskôr aj v Banskej Bystrici. Po nežnej revolúcii začali vznikať prvé komerčné dabingové štúdiá. V roku 1990 vzniklo prvé komerčné štúdio DAVAY (v roku 1999 sa dabingová sekcia osamostatnila a vznikla spoločnosť DIMAS, DAVAY skrachoval v roku 2009 ), v roku 1992 bolo založené štúdio ATIZ , v roku 1993 vznikajú spoločnosti MAYA, SAVID, štúdio Artefakt a prvá dabingová agentúra AV-FINAL. Filmová dabingová post-produkcia (najmä pre kiná) sa vyrábala na Slovensku až do roku 1998, kým sa filmové ateliéry na Kolibe nesprivatizovali. V rokoch 19982010 sa filmová post-produkcia vyrábala prevažne opäť iba v zahraničí. V roku 2010 spoločnosť DIMAS obnovila priamu výrobu filmovej post-produkcie na Slovensku. V súčasnosti je na Slovensku približne 30 aktívnych súkromných dabingových štúdií a 6 agentúr. Slovenská televízia prevádzkuje 7 samostatných dabingových štúdií.
Éru slovenského dabingu môžeme rozdeliť na tri základné etapy:
Súčasný stav
Na Slovensku sa dabujú nielen animované (či programy všeobecne určené pre deti), ale aj klasické hrané filmy. Prevažne sa vyrába iba televízny dabing. Titulky sa vyrábajú najmä pre distribúciu na nosičoch, ale aj pre televíziu a kiná. Podiel českého distribučného dabingu v slovenských obchodoch je veľmi vysoký. Podľa zákona o štátnom jazyku je povolené na Slovensku vysielanie programov aj v zrozumiteľnom jazyku (t. j. český jazyk) podľa osobitného predpisu. Z toho vyplýva aj nemalý podiel českého dabingu vo vysielaní na slovenských televíziách a v distribúcii. Tento stav sa novelou zákona o štátnom jazyku zmiernil a v budúcnosti by mal mať slovenský dabing majoritné postavanie. Tieto opatrenia sa však netýkajú distribúcie dabingu na nosičoch.