Rodenticíd
Použitie a metódy nasadenia
Otrávené nástrahy by sa mali aplikovať zásadne v uzavretých jedových staničkách, prístupných len pre cieľové hlodavce; ich voľné aplikovanie je prípustné len v uzatvorených, uzamknutých priestoroch (vnútri budov), neprístupných necieľovým organizmom a nepovolaným osobám či deťom. Chronicky a subakútne pôsobiace jedy, ako antikoagulanty, kalciferoly a brometalín možno v nástrahách aplikovať dvoma základnými metódami a to tzv. metódou kontinuálneho kŕmenia (angl. continual baiting), kedy je otrávená nástraha vykladaná v dostatočnej hustote (nástrahové body) a množstvách každodenne až do úplného ustania požeru, alebo tzv. metódou pulzného kŕmenia (angl. pulse baiting), kedy je nástraha vykladaná raz za 3 – 7 dní tak dlho, kým trvá požer. Prvá metóda je potrebná pri použití antikoagulantov 1. generácie pri hubení potkanov a je vhodná aj pre použitie kalciferolov a brometalínu, a pri hubení myši domovej napríklad chlórfacinónom, difenakumom a kalciferolmi. Druhá (pulzná) metóda je vhodná pre použitie vysoko potentných antikoagulantov 2. generácie, ako sú brodifakum, flokumafen a difetialon, na hubenie všetkých druhov hlodavcov, ako aj pri použití kalciferolov. Výhody pulznej metódy spočívajú v menšom množstve nástrahy, potrebnej na vykonanie deratizácie a tým pádom aj menšom množstve aplikovaného jedu. Pri použití silne účinných antikoagulantov 2. generácie a atraktívnej nástrahy je táto metóda rovnako spoľahlivá, ako metóda kontinuálna. Na zvýšenie účinnosti deratizácie je vhodné kombinovať rôzne typy nástrah (napríklad zrno a pasta). Pri hubení potkanov hnedastých sa obvykle rozmiestňujú dávky 100 – 300 g nástrahy v hustote 2 – 10 nástrahových bodov na plochy, prípadne popri stenách v odstupe 6 –, pri hubení potkana čierneho treba nástrahové body rozmiestniť hustejšie, jeden na 2 až  plochy a dávka 50 – 150 g nástrahy, pri hubení myši domovej jeden nástrahový bod na  plochy a dávky 5 – 30 g nástrahy. Pri použití akútne pôsobiacich jedov je vhodné, pri hubení potkana hnedastého nutné, robiť tzv. predkrm. Toto je vykladanie návnadového materiálu bez jedu každodenne počas 4 až 14 dní pred aplikáciou rodenticídu a jeho dopĺňanie; slúži jednak zisteniu hustoty populácie hlodavca, uprednostňovanej nástrahy a potrebných dávok, u potkanov však hlavne prekonaniu ich nedôverčivosti voči novej potrave a navyknutiu na pravidelné kŕmenie pred aplikáciou jedu; zaistí sa tým vysoký účinok rodenticídu, ktorý by inak veľká časť populácie potkanov odmietla požrať. Po vykonaní predkrmu sa potom k rovnakej návnade primieša rodenticídny koncentrát, alebo sa aplikuje hotová nástraha na rovnakom základe, ako v predkrme. Jedna až dve aplikácie rodenticídu tak zaistia zahubenie väčšiny hlodavcov. Pri použití kontaktných preparátov sa tieto (prášky, gély) aplikujú do nôr hlodavcov a v uzavretých neprístupných priestoroch aj na ich cestičky popri stenách; prípravok sa zachytí v srsti hlodavcov a pri čistení je požitý. V týchto prípravkoch je obvykle koncentráca rodenticídnej látky vyššia, než v hotových nástrahách, a to obvykle 10 až 20-násobne; ich použitie je preto často vyhradené pre profesionálne deratizačné služby. Po skončení deratizácie je potrebné pozbierať a v súlade s predpismi hygienicky zlikvidovať zvyšky rodenticídov a uhynuté hlodavce, určiť pokiaľ možno úspešnosť deratizácie (obvykle percentuálne) a podniknúť preventívne a asanačné kroky. Tieto zahŕňajú upratanie, dezinfekciu priestorov kde sa vyskytovali hlodavce, prípadne likvidáciu hmyzu (dezinsekcia) a stavebné a ďalšie kroky zabraňujúce alebo aspoň sťažujúce ďalšiu migráciu a uhniezdenie hlodavcov, ako je zabetónovanie nôr v murive dostatočne odolným materiálom, zaslepenie alebo zamrežovanie otvorov hustým pletivom, odstránenie alebo zneprístupnenie zdrojov potravy a vody a prípadnú inštaláciu trvalých jedových staničiek s kontrolnými nástrahovými blokmi, ktorých požer indikuje prítomnosť hlodavcov. V poľnohospodárstve a lesníctve sa obvykle rodenticídne nástrahy aplikujú priamo do nôr hlodavcov, v prípadne kalamitného výskytu a povolenia úradov aj plošne, prípadne sa nory a hniezda hlodavcov plynujú fosfánom (pozri vyššie).