cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Slovensko
Ozbrojené sily
Ozbrojené sily Slovenskej republiky (do roku 2002 Armáda Slovenskej republiky) predstavujú ozbrojenú moc krajiny. Slúžia predovšetkým na ochranu bezpečnosti štátu, slobody a zvrchovanosti. Ich nezanedbateľným významom je pomoc pri odstraňovaní následkov živelných pohrôm alebo iných mimoriadnych udalostí. Od januára 2006, keď došlo k zrušeniu povinnej vojenskej služby pre obdobie mieru, sú slovenské ozbrojené sily plne profesionálnou armádou. Vek pre dobrovoľný vstup do armády je pre mužov od 18 do 30 rokov. V armáde smú slúžiť aj ženy. Organizačne sa Ozbrojené sily SR delia na Pozemné a Vzdušné sily. Na ozbrojené sily Slovensko dáva ročne dlhodobo menej ako 2 % HDP (v roku 2011 asi 1,1 %). V roku 2015 mali ozbrojené sily k dispozícii 15 996 príslušníkov ozbrojených síl a 3 967 civilných zamestnancov.
Polícia je rozdelená na lokálnu a štátnu a tak ako napríklad v Česku bola silne zaťažená rozvojom kriminality v priebehu demokratizácie a liberalizácie zeme. Podľa nadácie Bertelsmann Stiftung nedochádza k ovplyvňovaniu vlády zo strany bezpečnostných síl – všetci významní politickí aktéri rešpektujú legitimitu demokratických inštitúcií.
Zahraničné vzťahy
thumb|right|Vlajka Slovenska s vlajkou EÚ Od roku 2004 je Slovensko členom NATO a Európskej únie, o tri roky neskôr sa stalo súčasťou Schengenského priestoru. Taktiež za viac ako dvadsaťročnú existenciu získalo členstvo v mnohých nadnárodných spoločenstvách ako je Organizácia spojených národov (OSN), Svetová obchodná organizácia (WTO), Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OSCE). Vedľa toho sa slovenská vláda angažuje napr. vo Vyšehradskej štvorke, ktorá združuje vlády Poľska, Česka, Slovenska a Maďarska s cieľom presadzovania spoločných záujmov a prehlbovaním spolupráce. Zo svojich susedov udržuje Slovenská republika viac-menej korektné vzťahy s Rakúskom, Českom a Poľskom. Kedysi konfliktné vzťahy s Maďarskom sa v ostatnom čase zlepšili. Vzťahy s Ukrajinou nehrajú po dlhú dobu v slovenskej zahraničnej politike významnú úlohu.
Ekonomika
náhľad|vľavo|[[Bratislavský downtown pri pohľade z Bratislavského hradu]] náhľad|Štruktúra [[vývoz (obchod)|vývozu Slovenska z roku 2017]]
Milovice
Milovice môžu byť:
Slovensko
Ekonomika
Ekonomika krajiny sa delí na odvetvia: poľnohospodárstvo, priemysel, doprava, obchod, služby a cestovný ruch. Ročný hrubý domáci produkt na obyvateľa činí 35 130 $ (k roku 2018). Najväčší podiel na tvorbe HDP má sektor služieb (62 %) a priemysel (35 %), poľnohospodárstvo má klesajúci význam (4 %). V posledných rokoch má veľmi dôležitú pozíciu v ekonomike nevýrobná sféra a cestovný ruch. Jeden z najväčších problémov Slovenska, ktorý bude viditeľný ešte mnohé roky, sú veľké rozdiely medzi regiónmi a príliš jednostranné zameranie na automobilový priemysel. Najvýznamnejšie hospodárske centrá sú v metropolitných oblastiach Bratislava a Košice – Prešov, v oblasti Považia od Trenčína po Liptovský Mikuláš, Pohronia (Banská Bystrica – Zvolen) a regióne Podunajskej nížiny (Trnava – Nitra).
Významné postavenie v ekonomike má zahraničný obchod. V štruktúre zahraničného obchodu prevláda vývoz nad dovozom (kladná platobná bilancia). Zo Slovenska sa vyvážajú priemyselne spracované výrobky, stroje a prepravné zariadenia (automobily). Dovážajú sa najmä priemyselné suroviny. Otvorenosť trhovej ekonomiky umožňuje spoluprácu so zahraničnými firmami. Najväčšími obchodnými partnermi Slovenska sú Česko, Nemecko, Rusko, Maďarsko, Francúzsko, Poľsko, Rakúsko a iné. Celkovo je miestne hospodárstvo veľmi úspešné.
Kastrácia (zoológia)
Kastrácia mužov
Kastrácia mužov sa vykonávala hlavne v minulosti, napríklad u strážcov háremov - nazývali sa eunusi. V niektorých krajinách pre istotu odstraňovali aj pohlavný úd. Vykonávala sa tiež u chlapcov spevákov pred nástupom puberty, aby u nich nedošlo k zmutovaniu hlasu. V súčasnosti sa v niektorých krajinách vykonáva u sexuálnych delikventov na vlastnú žiadosť, ak je to podmienkou prepustenia na slobodu.
Slovensko
Poľnohospodárstvo
náhľad|Žatva pri obci [[Dubodiel]] náhľad|Chov dojníc na družstve v obci [[Novoť]]
Kastrácia (zoológia)
Kastrácia mužov
Kastrácia sa môže vykonať aj zo zdravotných dôvodov, napríklad pri rakovine semenníkov alebo aj pri rakovine prostaty z dôvodu zníženia hladiny testosterónu. Kastrácia sa vykonáva prístupom cez slabiny alebo cez miešok v celkovej, čiastočnej alebo lokálnej anestézii.
NGC 2711
NGC 2711 je galaxia v súhvezdí Rak, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 28. marca 1864.
Kastrácia (zoológia)
Kastrácia žrebcov
Teplokrvné žrebce sa kastrujú vo veku 2 - 3 rokov, chladnokrvné vo veku 1 - 2 rokov. Kastrujú sa žrebce nevhodné na plemenitbu. Znižuje sa tak ich temperament a sú ľahšie ovládateľné. Vykastrovaný kôň sa nazýva valach. Pred kastráciou by kôň aspoň 12 hodín nemal žrať.
Slovensko
Poľnohospodárstvo
Slovensko má rozvinuté poľnohospodárstvo, ktoré využíva poľnohospodárskej pôdy (39,5 % povrchu krajiny). Ešte na začiatku 20. storočia zamestnávalo 60 % obyvateľstva. Dnes poľnohospodárstvo, poľovníctvo a súvisiace odvetvia zamestnávajú asi 4,9 % ekonomicky činného obyvateľstva (asi 100 050 zamestnancov). Úrodné pôdy sú vhodné pre rastlinnú výrobu. Najväčšie osevné plochy zaberajú obilniny (vyše polovice), hlavne pšenica, kukurica a jačmeň. Rozširujú sa osevné plochy zeleniny, strukovín a olejnín (slnečnica, repka olejná). Vo vyššie položených kotlinách sa dopestujú zemiaky, raž a jedno alebo viacročné krmoviny. Na Slovensku má dlhodobú tradíciu ovocinárstvo a vinohradníctvo, ktorého produkty sú známe aj v zahraničí. Väčšina hrozna a iného ovocia sa pestuje na západnom Slovensku (Modra, Pezinok) a vo Východoslovenskej nížine (Tokajská oblasť).
V živočíšnej výrobe sa postupne znižuje počet hospodárskych zvierat. Najvýraznejšie klesajú stavy ošípaných a hovädzieho dobytka. Chov oviec je už trvalo nízky. Najpočetnejšie sú stavy hydiny. Väčšia časť živočíšnej výroby je sústredná v nížinách, kde sa nachádzajú dostatočné zdroje krmovín. Na chov dobytka a oviec sa často využívajú aj pasienky a horské lúky. Rybolov má zatiaľ iba lokálny význam, realizuje sa predovšetkým na miestnych riekach a vodných nádržiach.
K 31. decembru 2009 sa na Slovensku chovalo:
NGC 2711
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
Kastrácia (zoológia)
Kastrácia kancov
Kastrácia kancov sa robí z hospodárskych dôvodov. Mäso nekastrovaných kancov je totiž podmienečne poživateľné. Kastruje sa obvykle vo veku 2 - 4 týždňov. Kance vyradené z plemenitby treba vykastrovať 3 až 6 mesiacov pred usmrtením, aby mäso stratilo kančí zápach. Kastrovaný kanec sa nazýva brav.
Kastrácia býkov
Býkov možno kastrovať nekrvavými alebo krvavými metódami. Nekrvavou metódou je napr. perkutánne rozmliaždenie semenných povrazcov kliešťami podľa Burdizza. Nevýhodou tejto metódy je, že môže dôjsť k recidíve pri nedôslednom rozmliaždení semenného povrazca. Ďalšie nevýhody: pomalé vstrebávanie semenníkov, nekróza kože na miešku. Kastrovaný býk sa nazýva vôl.
Slovensko
Poľnohospodárstvo
Štruktúra pôdneho fondu na Slovensku v rokoch 2007–2012 bola nasledovná (všetky údaje v ha k 1. januáru daného roku):
Priemysel
náhľad|Chladiace veže [[atómové elektrárne Mochovce|atómových elektrární v Mochovciach]] thumb|[[Kia Sportage, model auta vyrábaný v žilinskom závode Kia Motors Slovakia]]
Priemysel je základným odvetvím hospodárstva. Rozvinul sa najmä na baníckej ťažbe. Slovensko disponuje však malými zásobami palív, dovážajú sa preto z iných štátov (čierne uhlie z Česka, ropa a zemný plyn z Ruska). Viac než polovicu elektrickej energie dodávajú jadrové elektrárne (Jaslovské Bohunice, Mochovce), potom tepelné a vodné elektrárne (z vodných najviac Gabčíkovo na Dunaji). Hutníctvo spracúvalo aj domáce, dnes už len dovážané suroviny (U.S. Steel Košice, Železiarne Podbrezová, hlinikárne Žiar nad Hronom – bývalé Závody SNP) pre potreby strojárstva.
Kastrácia (zoológia)
Kastrácia mäsožravcov
Psy a kocúry sa kastrujú kvôli obmedzeniu nežiaducich povahových vlastností, súvisiacich so sexuálnym pudom.
Slovensko
Priemysel
Nízke náklady na pracovnú silu a daňová reforma sa na začiatku 21. storočia stali atraktívne pre zahraničných investorov, najmä z automobilového priemyslu, ktorý má v slovenskej ekonomike výraznú pozíciu. Na Slovensku je vyrobených najviac áut na svete na jedného obyvateľa. Nachádzajú sa tu závody spoločnosti Volkswagen v Bratislave, Stupave a Martine, PSA Peugeot-Citroën v Trnave, Jaguar v Nitre a Kia v Žiline. Na Slovensku sa v roku 2011 vyrobilo 926 555 automobilov, čo je najviac automobilov na svete v prepočte na jedného obyvateľa, konkrétne 171 áut na tisíc obyvateľov. V roku 2013 výroba mierne stúpla na približne 980 000 vozidiel. Krajina si výrobou automobilov získala prívlastok Detroit Európy a po rozvoji ekonomiky aj tatranský tiger.
Druhý najdôležitejší priemysel je elektrotechnický priemysel. Pri Nitre má továreň spoločnosť Sony, pri Galante spoločnosť Samsung. Významná je výroba strojov na strednom a hornom Považí. Najväčšie strojárske podniky sú v Bratislave (automobily), Galante (televízory a domáce spotrebiče), Poprade (vagónka, práčky), Tlmačoch (stroje pre energetiku). Najväčšie chemické závody sú v Bratislave (Slovnaft, Istrochem), Šali (Duslo) a Novákoch (Fortischem). Ďalšie závody vyrábajú plasty a syntetické vlákna, lieky a gumárenské výrobky (Continental Matador Rubber).
Najrovnomernejšie rozloženým priemyslom na Slovensku je potravinárstvo, ktoré je zamerané prevažne na domácu spotrebu. Poľnohospodárske produkty sa spracúvajú v pekárňach, mliekarňach, mäsokombinátoch, cukrovaroch, pivovaroch či vinárskych závodoch. Dôležitú pozíciu v slovenskom hospodárstve má spracovanie dreva (píly, drevokombináty, nábytok), výroba celulózy a papiera (Ružomberok, Žilina, Štúrovo, Harmanec). Vyváža sa mnoho surového, čiže nespracovaného dreva.
Kastrácia (zoológia)
Kastrácia kohútov
V minulosti sa zvykli kastrovať aj kohúty. Kastrovaný kohút sa nazýva kapún. Kapúnie mäso má lahodnejšiu chuť.
Slovensko
Priemysel
Výrazný útlm zaznamenal textilný a odevný priemysel (závody v Trenčíne a Púchove). Dôvodom je dovoz lacnejších výrobkov najmä z ázijských krajín. Do popredia sa dostávajú firmy zamerané na produkciu textílií a šitia poťahov pre automobilový priemysel (napr. v Liptovskom Mikuláši). Okrem toho je zastúpený aj obuvnícky a sklársky priemysel. Do štátnej pokladnice prispievajú remeslá ako drotárstvo, hrnčiarstvo (výroba majoliky v Modre), rezbárstvo (výroba valašiek, hudobných nástrojov), tkanie látok a pod. Mnoho artefaktov končí ako suvenír turistov.
Služby
Pre hospodárstvo Slovenska majú význam služby, ako napríklad bankovníctvo a finančníctvo. Financie a štátny rozpočet Slovenska schvaľuje každoročne parlament. Emisnou bankou je štátna banka, ktorá vykonáva zúčtovanie platieb ako medzi miestnymi organizáciami, tak voči zahraničiu. Bankový sektor pozostáva zo štátnej národnej banky a viacerých komerčných bánk. V štruktúre bankového systému na Slovensku je na čele Národná banka Slovenska. Od roku 2009 je platnou menou euro (€), deliace sa na 100 centov. Tok peňazí prebieha voľne, ale je pomerne stabilný.
Cestovný ruch
náhľad|vľavo|Lyžiarske stredisko [[Chopok Jasná]] náhľad|Termálne kúpalisko v [[Bešeňová|Bešeňovej]] náhľad|[[Vihorlatský prales, lokalita Svetového dedičstva UNESCO]]
Slovensko má pre cestovný ruch veľmi dobré predpoklady. Turistov lákajú pekné pohoria, jaskyne, jazerá, historické mestá, kúpele, hrady a zámky. Z veľkého množstva kultúrnych a prírodných pozoruhodností Slovenska je do Zoznamu svetového dedičstva UNESCO zapísaných sedem – dve prírodné (jaskyne Slovenského krasu a pralesy Východných Karpát) a päť kultúrnych (pamiatková rezervácia ľudovej architektúry Vlkolínec, mestská pamiatková rezervácia Bardejov, historické centrum Levoča a Spišský hrad, drevené kostolíky slovenskej časti Karpát, Banská Štiavnica a jej technické pamiatky jej okolia).
Návštevnosť však stále limituje na európske pomery o čosi nižšia kvalita služieb v niektorých regiónoch krajiny. V roku 2013 navštívilo Slovensko celkovo 4 048 505 osôb, z toho zahraničných bolo 169 484. Najviac zahraničných návštevníkov prichádza z Česka (asi 26 %), Poľska (15 %) a Nemecka (11 %). Medzi najnavštevovanejšie destinácie patrilo hlavné mesto, pohorie Tatry a región Liptov. Väčší rozvoj cestovného ruchu závisí od zvýšenia celkovej úrovne služieb, vrátane dopravnej infraštruktúry.
Veda a výskum
Veda a výskum sú na Slovensku spojené najmä so štátom financovanými vysokými školami, odbornými ústavmi a Slovenskou akadémiou vied (založená v roku 1953). Súkromný sektor sa vo sfére vedy a výskumu zatiaľ prakticky nevyskytuje. Slovenskí vedci sú v Európe veľmi uznávaní. Všeobecne kvalitnú úroveň, porovnateľnú so svetovou majú technické odbory a fyzika. Výdavky na vedu a výskum napriek snahám o zvýšenie na hranicu 3 % HDP do roku 2010 na Slovensku nestúpajú a už niekoľko rokov sa pohybujú okolo 0,5 % HDP, pričom podiel mierne klesá a v roku 2008 bol 0,47 %. Veľká pozornosť je tiež venovaná podpore múzejníctva a budovaniu verejných knižníc.
Prvým veľkým vedcom, ktorý sa dá považovať za slovenského, bol lekár Ján Jesenský. Zakladateľ modernej slovenskej vzdelanosti bol osvietenec Matej Bel. Najväčšie úspechy dosiahol fyzik a vynálezca Aurel Stodola, ktorý rozvinul technológiu parných turbín. Významný slovenský konštruktér bol Ján Bahýľ. K rozvoju optiky výrazne prispel Josef Maximilián Petzval. Na konštrukcii padáku pracoval Štefan Banič. Priekopníkom bezdrôtovej komunikácie bol Jozef Murgaš. Zo súčasných výskumníkov je významný astronóm Peter Kušnirák, ktorý objavil cez 230 planétok. V Bratislave sa narodil nemecký nositeľ Nobelovej ceny za fyziku a nacistický exponent Philipp Lenard.
Doprava
náhľad|vpravo|[[Diaľnica D1 (Slovensko)|Diaľnica D1 pri Trnave]] náhľad|vpravo|[[Elektrická jednotka 671|Elektrická poschodová jednotka radu 671 na osobnom vlaku Železničnej spoločnosti Slovensko na trati Žilina – Košice]]
Cestná doprava
Doprava osôb a preprava nákladov má väčšinou tranzitný charakter a uskutočňuje sa najmä po cestách. Celková dĺžka cestných komunikácií je. S tvrdým povrchom (vrátane  diaľnic a  rýchlostných ciest) a s nespevneným povrchom. Kategórie cestných komunikácií: cesty I. triedy, cesty II. triedy, cesty III. triedy, rýchlostné komunikácie, diaľnice (D1, D2, D3, D4). Cestná sieť sa v ostatnom čase rýchlo vylepšuje (výstavba diaľnic), stále však kvalitou nedosahuje požadované parametre. V štáte ešte neexistuje prepojenie diaľnicou z hlavného mesta do východnej metropoly, do Košíc. Kvalitné cestné spojenia však urýchľujú ekonomický rozvoj.
Železničná doprava
Železnice stoja tiež pred obdobím radikálnej modernizácie. Ich dĺžka, podobne ako u cestnej siete, je nadpriemerná. V železničnej doprave prevláda preprava tovarov nad osobnou prepravou. Na Slovensku osobnú železničnú dopravu zabezpečujú Železničná spoločnosť Slovensko (ZSSK) a súkromní dopravcovia RegioJet a Leo Expres. ŽSR spravujú 3 690 kilometrov (2007) tratí normálneho, širokého a úzkeho rozchodu. Ďalej majú v správe 1 159 priecestí so signalizáciou, 8 773 výhybiek, 76 tunelov s dĺžkou, 2 283 mostov s dĺžkou a 2 344 železničných priecestí. Spoločnosť ŽSR je podľa zákona prevádzkovateľom dráh na území Slovenska.
Najdôležitejšími železničnými uzlami sú: Bratislava, Trnava, Galanta, Žilina, Vrútky, Košice, Zvolen, Leopoldov a Nové Zámky. Najdlhší železničný tunel na Slovensku a aj v bývalom Česko-Slovensku je Čremošniansky tunel s dĺžkou, ktorý sa nachádza na trati ŽSR č. 170 Vrútky – Turčianske Teplice – Banská Bystrica – Zvolen osobná stanica.
Železničná doprava má na Slovensku dlhú tradíciu. Medzi technické pamiatky patrí Čiernohronská železnica v Čiernom Balogu a úvraťová Kysucko-oravská lesná železnica na Vychylovke, ktorá bola v prevádzke v rokoch 1926 až 1971, dnes jej časť slúži ako turistická atrakcia. Osobitné postavenie v železničnej doprave má mesto Čierna nad Tisou (pohraničná prechodová stanica pri hraniciach s Ukrajinou, slúžiaca ako prekladisko pre nákladné vlaky). Nedostatkom železničnej dopravy je jej pomalosť a zastaralá infraštruktúra.
Vodná doprava
náhľad|Mapa Slovenska s vyznačenými administratívnymi hranicami, mestami, cestnou a riečnou sieťou
Vodná doprava sa na Slovensku vykonáva na riekach: Dunaj, Váh , Bodrog a Topľa. Riečna doprava je najlacnejší a ekologicky najvýhodnejší druh dopravy, nevýhodou je pomalosť a závislosť od vodného stavu riek. Osobná vodná doprava sa využíva prevažne na rekreáciu a výlety, nákladná doprava má význam pre zahraničný obchod. Riečne prístavy sa nachádzajú v mestách Bratislava a Komárno. Na ostatných vodných plochách sa vykonáva prevažne rekreačná a technologická plavba. Z časti je realizovaný projekt Vážskej vodnej cesty s medzinárodným významom, ktorá by mala prepojiť Dunaj cez Váh s Odrou a Vislou. Pod slovenskou vlajkou sa plaví cca 60 lodí, pričom Slovensko nevlastní žiadnu z nich.
Letecká doprava
right|thumb|Lietadlá slovenských leteckých spoločností [[Go2Sky a AirExplore na Letisku M. R. Štefánika v Bratislave]]
Význam leteckej dopravy neustále narastá. Na Slovensku sa nachádza 36 letísk (z toho 20 s tvrdým povrchom). Slovensko má celkovo 6 medzinárodných letísk, konkrétne v Bratislave, Košiciach, Piešťanoch, Poprade, Sliači a Žiline. Najväčšie letisko na Slovensku je Letisko Milana Rastislava Štefánika v Bratislave. V roku 2016 prepravilo 1 756 808 cestujúcich. Letecká doprava má význam najmä v medzinárodnom styku a v cestovnom ruchu.
Počet letísk podľa dĺžky vzletových a pristávacích dráh:
Potrubná doprava
Potrubná doprava je orientovaná najmä na dovoz surovín z Ruska a tým je zraniteľná. Cez Slovensko prechádzajú dva ropovody – Družba a Adria. Krajinou taktiež prechádza plynovod Bratstvo, na ktorý je nadviazaný slovenský distribučný systém plynovodov o dĺžke vyše. K zemnému plynu má vďaka plynovodom prístup 95 % obyvateľov krajiny. Významné sú aj vodovody, ktoré na mnohých miestach umožňujú zásobovanie obyvateľstva vodou zo vzdialených vodných nádrží.
Komunikácie
thumb|Sídlo [[Slovenský rozhlas|Slovenského rozhlasu]] thumb|Sídlo [[Slovenská televízia|Slovenskej televízie v Mlynskej doline v Bratislave]]
Telekomunikácie sa od počiatku nového tisícročia významne modernizujú a rozvíjajú, predovšetkým využitie mobilných telefónov. K roku 2009 bolo v krajine používaných celkom 5,9 miliónov mobilných telefónov a cez 4 milióny ľudí používalo internet. Celkovo je rozšírenie týchto služieb porovnateľné s ostatnými krajinami v regióne. Na Slovensku vysiela celkom asi 40 národných, regionálnych a miestnych televíznych staníc, väčšinou v súkromnom vlastníctve. Tri celonárodné televízne programy sú vysielané pod taktovkou spoločnosti Rozhlas a televízia Slovenska, ktorá vznikla v januári 2011. Má dve organizačné zložky: Slovenský rozhlas a Slovenskú televíziu, ktoré pred vznikom RTVS fungovali samostatne. Na Slovensku funguje zhruba 20 rádiových programov. Napriek tomu je v krajine naďalej používaný analógový systém, postupne sa prechádza na digitálne vysielanie. Zavádza sa tiež využitie optických vláken.
Rozhlas
Najpočúvanejšie rádiá na Slovensku sú (2. + 3. kvartál 2017) Rádio Expres (19,25 %), Rádio Slovensko (SRo 1, 17,03 %), Fun rádio (11 %), Rádio Jemné (7,3 %), Rádio Europa 2 (6,86 %), Rádio Regina (SRo 4, 6,26 %), Rádio Vlna (5,34 %), Rádio Anténa Rock (2,97 %), Rádio FM (SRo 3, 2,56 %) a Rádio Lumen (2,5 %).
Verejnoprávny Slovenský rozhlas vysiela už viac ako 85 rokov a má 9 okruhov. Terestriálne vysielajú: Rádio Slovensko, Rádio Regina, Rádio Devín, Rádio FM, Rádio Patria a Radio Slovakia International. Digitálne cez internet a od roku 2015 aj v digitálnej sieti DAB+ vysiela: Rádio Klasika, Rádio Litera a Rádio Junior. Sídlo Slovenského rozhlasu je na Mýtnej ulici v Bratislave.
Televízia
Televízne vysielanie pokrýva celé územie Slovenska. Je zabezpečené verejnoprávnymi i súkromnými médiami s rôznym regionálnym dosahom. Od zániku Česko-slovenskej televízie vysiela na Slovensku verejnoprávna – Slovenská televízia, ktorá má tri kanály Jednotka, Dvojka a Trojka. Jednotka (do roku 2004 STV 1) vysiela od roku 1956 všeobecný program, filmy, seriály, relácie a spravodajstvo. Dvojka (do roku 2004 STV 2) vysiela od roku 1970 prevažne slovenské dokumenty, šport, programy pre deti, slovenské a nekomerčné zahraničné filmy. Trojka začala vysielať v roku 2008 ako športový kanál až do roku 2011. V roku 2019 obnovila svoje vysielanie a v súčasnosti vysiela filmy a relácie z archívu.
Roku 1996 začala vysielať aj komerčná TV Markíza, ktorá je najsledovanejšou televíziou. Jej riaditeľom je Matthias Settele. Televízia spustila druhý, pre ženy určený kanál TV Doma, tretí, pre mužov, s názvom TV Dajto, aj štvrtý kanál TV Foor, ktorý zanikol v roku 2014.
Z televízie Global vznikla v roku 2002 TV JOJ, ktorá spustila vysielanie druhého okruhu Plus a v roku 2013 ďalšie dva programy TV WAU a TV Senzi. Neskôr pribudli detské kanály Ťuki TV a TV RiK. Pre Česko bol spustený program JOJ FAMILY a premiérový kanál JOJ CINEMA pre Slovensko. Generálnym riaditeľom je Marcel Grega.
Okrem týchto televízií s terestriálnym vysielaním sú na Slovensku aj spravodajská televízia TA3, monotematická TVA (obchodné správy), Nautik TV (pôvodne podmorský svet, v súčasnosti predovšetkým interaktívne relácie), Music Box (hudobná stanica), ako aj ďalšie miestne a lokálne televízie. Poradie televízií podľa sledovanosti (október 2017): TV Markíza (19,5 %), TV JOJ (16,2 %), Jednotka (10,1 %), TV Doma (4 %), TV Dajto (3,1 %), Plus (3 %), TV WAU (2,8 %), Dvojka (2,2 %) a TA3 (1,6 %).
Televízia je dnes na Slovensku dôležitým spoločenským javom, je prostriedkom masovej komunikácie, má strategický význam pre hospodárstvo a zároveň má i kultúrnotvorný charakter. Pôsobí priamo na zmysly a to je jeden zo základných ukazovateľov jej komunikačnej funkcie. Ponúka svojim poslucháčom poučenie i zábavu, informácie, estetický zážitok, vychováva i vzdeláva. Široký záber pôsobenia televízie formuje celkový životný štýl Slovákov. Na Slovensku sa začali pravidelne vysielať televízne programy v roku 1953.
Tlač
Slovenská tlač má dlhoročnú tradíciu vo vydávaní časopisov a kníh. Vydavateľstvá a tlač plnia veľkú kultúrnu a vzdelávaciu úlohu. Zabezpečujú vydávanie novín, časopisov, kníh a ďalších tlačových materiálov. Najväčšie tlačiarne sú v Bratislave, Martine, Skalici, Komárne, Košiciach a ďalších mestách. Najčítanejšie periodiká na Slovensku sú (k roku 2016):
Kultúra
náhľad|Slováci v tradičných krojoch|vľavo náhľad|vľavo|Drevená vidiecka architektúra v dedinke [[Vlkolínec]]
Slovensko patrí do európskeho kultúrneho regiónu. Hoci sa miestna kultúra vyvíjala súbežne s kultúrou ostatných slovanských národov, zachovala si svoju originalitu. Každý slovenský región má pestré ľudové zvyky a tradície, ktoré sa viazali k životu a práci človeka. Pre všetky sú spoločné kresťanské a v niektorých prípadoch aj predkresťanské sviatky a obrady. Najvýznamnejšie sú vianočné tradície, trojkráľové sviatky, Hromnice, veľkonočné sviatky, Všetkých svätých a i. V jednotlivých regiónoch sa pripravovali typické jedlá, nápoje, spievali sa svojrázne pesničky a tancovali jedinečné tance. Aj dnes na mnohých miestach nájdeme ľudové kroje, ktoré bežne nosia hlavne starší obyvatelia. Ľudové tradície nám dnes približujú aj folklórne festivaly, napr. vo Východnej, v Detve, na Myjave, v Zuberci a inde. Folklórne súbory ako SĽUK či Lúčnica preslávili Slovensko nielen doma, ale aj v zahraničí.
Tradičná ľudová kultúra Slovenska vychádza z kolektívnych vkusových noriem. Tie sa vyvíjali pomaly. Odovzdávali sa ústnym podaním z generácie na generáciu. Ústna ľudová slovesnosť má pôvod hlboko v minulosti, kedy do istej miery kompenzovala domácu písanú literatúru. S každodenným životom sa spájali spevy k rôznym príležitostiam ako boli svadby, narodenie dieťaťa, pohreby a oslavy sviatkov. Slovenská ľudová lyrika obsahuje junácke či milostné piesne; zaznamenané sú porekadlá, príslovia a hádanky. V epike sú to predovšetkým rozprávky a balady.
Architektúra
náhľad|[[Bratislavský hrad]] náhľad|[[Bojnický zámok]]
Stavby sa budovali z rôznych stavebných materiálov s charakteristickou architektúrou. V hornatejších častiach Slovenska to bolo často drevo, ktorého je tam aj v súčasnosti dostatok. Stavby drevenej architektúry (drevenice) sú postavené ako zrub, kladením jednotlivých trámov po obvode. Strechy sa pokrývali dreveným šindľom a zdobenými štítmi. Na stavbu jednoduchších obydlí sa používala aj nepálená hlina so slamou. Takéto budovy boli typické najmä pre južné časti Slovenska, Záhorie a Považie. Hlinené stavby sa stavali technológiou "nabíjania", keď sa navozená čerstvá hlina utláčala, nabíjala kolmi medzi doskové debnenie, čím vznikli obvodové i priečne steny domu.
Typickú architektúru jednotlivých regiónov uchovávajú pamiatkové rezervácie ľudovej architektúry. Najznámejšie sú Veľké Leváre, Brhlovce, Sebechleby, Čičmany, Špania Dolina, Vlkolínec, Podbiel a Ždiar. Príkladom uchovávania nielen stavebných pamiatok, ale aj možností hospodárenia našich predkov sú skanzeny, múzeá v prírode. Na Slovensku je v súčasnosti 10 skanzenov, ktoré prezentujú pamiatky ľudovej stavebnej kultúry, život ľudí a v neposlednom rade aj technické pamiatky, ktoré sa v minulosti používali. Nachádzajú sa v rôznych častiach našej vlasti: Múzeum slovenskej dediny v Martine na Turci, Vychylovka na Kysuciach, Zuberec na Orave, Pribylina na Liptove, Svidník na Šariši, Humenné na Zemplíne, Nitra v Podunajsku atď.
Na Slovensku sa nachádza tiež mnoho hradov, zámkov, kostolov, kaštieľov a ďalších kultúrnych pamiatok. Krajina má podľa niektorých zdrojov najväčšiu koncentráciu hradov na jedného obyvateľa. Pri ich výstavbe sa používal trvanlivejší kameň. Zaujímavé sú i mestské pamiatkové rezervácie, ktoré sú vo väčšine našich historických miest – Bratislava, Banská Štiavnica, Košice, Bardejov, Levoča, Banská Bystrica a i. Neodmysliteľnou súčasťou slovenskej architektúry sú drevené kostolíky, ktoré sa na miestnom území stavali od druhej polovice 15. storočia. Sú obrazom vnímania náboženského života a praktizovania viery dedinských ľudí. V súčasnosti môžeme na Slovensku vidieť okolo 40 drevených kostolov. Nie všetky sú sprístupnené a niektoré z nich sú súčasťou skanzenov.
Výtvarné umenie
thumb|Interiér [[Múzeum moderného umenia Andyho Warhola|múzea Andyho Warhola v Medzilaborciach]]
Korene výtvarného umenia na území Slovenska siahajú hlboko do minulosti. Najstarším umeleckým dielom sú napríklad venuše z doby kamennej, kresby neolitických ľudí, šperky a ďalšie nájdené predmety. Najvýznamnejším stredovekým tvorcom bol Majster Pavol z Levoče, tvorca najvyššieho dreveného oltára na svete, ktorý sa nachádza v levočskom Chráme sv. Jakuba. Začiatkom 20. storočia začína na Slovensku tvoriť generácia orientovaná na nové umelecké postupy. Slovenský umelecký život výrazne ovplyvnil maliar Gustáv Mallý či sochár Ján Koniarek. Po prvej svetovej vojne umelci vychádzali z domácich tradícií a nové formálne poznatky využívajú ako tvárny výrazový prostriedok. Rozbiehal sa spolkový život, tvorba bola rozmanitejšia.
Spomedzi desiatok výtvarníkov dosiahli mnohí úspechy. Priekopníkom modernistickej maľby bol Martin Benka, v jeho stopách šli Mikuláš Galanda, Ľudovít Fulla a Janko Alexy. Ako grafici sa preslávili Koloman Sokol či Albín Brunovský a sochár Arpád Račko. Nemožno obísť obdobie socialistického realizmu. Jeho princípy boli do umenia násilne implantované, ale osobnosti sa s nimi vysporadúvali rôzne. Najvýznamnejším výtvarným umelcom, narodeným slovenským emigrantom v USA, bol bezpochyby zakladateľ pop-artu Andy Warhol. V roku 1991 bolo neďaleko rodnej dediny jeho rodičov, v meste Medzilaborce, otvorené múzeum venované jeho tvorbe.
Súčasné výtvarné umenie vytvárajú stovky autorov, väčšinou absolventov bratislavskej Vysokej školy výtvarných umení. Výtvarné dianie organizuje hlavne Slovenská výtvarná únia a okrem nej i Spolok výtvarníkov Slovenska a Umelecká beseda Slovenska, ktorá nadväzuje na tradície jedného z najstarších spolkov v krajine. Možnosť prezentácie súčasného výtvarného umenia poskytuje sieť galérií a výstavných siení. Obraz výtvarného diania na Slovensku je neobyčajne pestrý. Prelína sa v ňom úsilie niekoľkých generačných vrstiev. Kvality závesného maliarstva tak rozvíjajú príslušníci staršej generácie výtvarníkov, zatiaľ čo mladšia generácia hľadá nové možnosti výtvarnej transformácie. V oblasti súčasného umenia pôsobí napríklad Blažej Baláž. Faktom zostáva, že umenie na Slovensku prekvitá a môže sa porovnávať so zahraničím.
Literatúra
thumb|200px|[[Ľudovít Štúr, kodifikátor slovenského spisovného jazyka]]
Slovenská literatúra má bohatú históriu, tiahnucu sa od dôb Veľkej Moravy prvým dielom Proglas od sv. Cyrila. Najstaršou listinnou ručne písanou pamiatkou na území Slovenska je Nitriansky kódex (1083), latinský evanjeliár. V humanizme a renesancii tvorili na území dnešného Slovenska hlavne v latinčine a češtine. Roku 1784 Jozef Ignác Bajza, René mládenca príhody a skúsenosti prvý román v slovenskej literatúre napísaný v jazyku, ktorý si autor sám vytvoril na základe západoslovenského nárečia. Ďalším veľmi významným obdobím bol romantizmus, počas ktorého sa podarilo v podstate definitívne kodifikovať spisovnú slovenčinu, ktorá sa s malými úpravami používa dodnes. Zaslúžili sa o to najmä štúrovci na čele s Ľudovítom Štúrom. Za základ si vybrali stredoslovenské nárečie, ktoré bolo jazykom ľudu. V romantizme tvorili slovenskí autori najmä poéziu – Ján Kollár, Pavol Jozef Šafárik, Andrej Sládkovič, Samo Chalupka, Janko Kráľ, Ján Botto, Janko Matúška a i. V realizme sa do popredia dostala próza. Napriek tomu, Pavol Országh Hviezdoslav, jeden z najznámejších slovenských básnikov, písal v tomto období poéziu.
Po rozpade Uhorska nastáva pre slovenskú literatúru obdobie zvané slovenská moderna, v ktorom dochádza k novému zvýrazneniu reálneho sociologického a psychologického rozmeru literatúry. Medzivojnové obdobie reagovalo na 1. svetovú vojnu v tvorbe plurality nových smerov, autori: Ján Smrek, Laco Novomeský, Jozef Cíger-Hronský, Margita Figuli, František Švantner a iní. V druhej polovici 20. storočia sa výrazne presadil Ladislav Mňačko a Milan Rúfus. Medzi súčasnú slovenskú literatúru sa radia napr. Jana Bodnárová, Dušan Dušek, Daniel Hevier, Vincent Šikula či významný predstaviteľ detektívnej literatúry Dominik Dán.
Hudba a tanec
Vývoj slovenskej hudby predstavuje tisícročný proces, bezprostredne súvisiaci s dejinnými udalosťami na Slovensku a ich kultúrno-spoločenským vývojom. K najstarším umeleckým prejavom zaraďujeme ľudové piesne, ktoré sú súčasťou obradového folklóru. Patria sem rôzne vinše, vianočné a veľkonočné koledy, fašiangové veselice, zaklínadlá, popevky a pod. Ťažký život si slovenskí predkovia spríjemňovali spevom aj tancom. V slovenskom folklóre hovoríme o niekoľkých štýlových vrstvách ľudových piesní. Rozšírené sú piesne tzv. starej kultúry, kde zaraďujeme rituálne piesne (nápevky svadobných piesní, plačky atď.), piesne roľníckej a pastierskej kultúry (napr. trávnice, žatevné piesne). Novú piesňovú kultúru reprezentujú najmä piesne s ľúbostnou a vojenskou tematikou. Typickým prvkom hudobných tradícií sú viachlasné mužské spevy, ktoré sú na Slovensku jedinečné. Zaujímavými hudobnými nástrojmi Slovákov sú fujara, ozembuch či gajdy.
Počiatky slovenskej modernej hudby sa datujú do obdobia povojnového Československa (1918). Pred hudobnými umelcami stála náročná úloha, ktorej cieľom bolo prekonať tradičnú zaostalosť krajiny i po stránke hudobného umenia. Kvôli vytvoreniu národnej novodobej hudby sa Slováci vydali cestou profesionalizácie hudobného života. Začali sa vytvárať hudobné školy, konzervatóriá a opery. Slovenský skladateľ Mikuláš Schneider-Trnavský sa zaslúžil o založenie Hudobnej a dramatickej akadémie v Bratislave. Postupne sa menil hudobný sloh z melodicko-harmonického na sónický, zvukovo bohatý. Najstarším predstaviteľom slovenskej hudobnej moderny bol Alexander Moyzes, ktorého mladším súčasníkom bol Eugen Suchoň a Ján Cikker. Medzi priekopníkov slovenskej populárnej hudby patrili Gejza Dusík a František Krištof Veselý. Výrazne sa presadili aj operné speváčky Edita Gruberová, Lucia Poppová, Gabriela Beňačková, z mužov Peter Dvorský.
Kráľovnou česko-slovenského šansónu sa stala Hana Hegerová. V 80. rokoch 20. storočia prišla silná vlna slovenskej pop-music: Karol Duchoň, Marika Gombitová, Miroslav Žbirka, Peter Nagy, Richard Müller, Pavol Hammel, skupiny Elán (Vašo Patejdl, Jožo Ráž), Team (Pavol Habera) či Tublatanka. Po rozpade federácie sa objavili aj nové hviezdy, ako sú speváčky Katarína Knechtová, Kristína, Zuzana Smatanová, Jana Kirschner, Nela Pocisková, Mária Čírová, Sima Martausová, spevák Peter Cmorík, Marián Čekovský alebo skupiny IMT Smile, No Name, Hex a Desmod.
thumb|Slovenský ľudový [[tanec]]
S rôznosťou hudby súvisí i veľká rozmanitosť tancov. Tanec bol v minulosti často súčasťou náboženských obradov, ale i prostriedkom zábavy. V každej obci boli približne dve-tri tanečné zábavy počas roka (tzv. "muziky"). Tanečný prejav je poznamenaný striedaním rýchleho, a hneď pomalého tempa. Medzi známe ľudové tance patrí verbunk, odzemok, palicový tanec, klobúkový tanec, zvykoslovné tance (napr. s kosou, o vienok, grošové a i.). Jedinečné sú dupavé tance – ženy často tancujú do kruhu, pre mužov je charakteristický šórový tanec v dvoch radoch oproti sebe.
Divadlo
thumb|Historická budova [[Slovenské národné divadlo|Slovenského národného divadla]]
Divadelné predstavenie na území Slovenska existovalo už v ranom stredoveku vo forme náboženskej drámy. Najstaršie divadelné aktivity sa viažu na činnosť ochotníckych súborov a dramatikov (napr. Jozef Gregor Tajovský, Božena Slančíková-Timrava). Prvé profesionálne divadlo vzniklo v marci 1920 v Bratislave. Profesionálny divadelný súbor uvádzal väčšinu svojho repertoáru po česky. Slovenské hry sa v repertoári divadla vyskytovali len zriedkavo a navyše hrali ich českí herci. Skutočným prelomom v slovenskom divadelníctve bol vznik Slovenskej činohry SND (1932).
Po roku 1945 sa zaznamenal aj rozvoj regionálneho divadelného života, ktorý sa zavŕšil dobudovaním rozsiahlejšej siete profesionálnych divadiel, vrátane divadiel národnostných menšín a bábkových divadiel. Významnými osobnosťami boli Jozef Budský a Ján Jamnický. V roku 1979 rozhodli príslušné miesta o výstavbe novej budovy SND. Novú budovu otvorili 14. apríla 2007. Súčasnú divadelnú sieť na Slovensku vytvárajú viac ako dve desiatky stálych divadiel. V uplynulých rokoch sa začala rozvíjať i sféra nezávislých divadelných súborov. Medzi najvýznamnejšie a najdlhšie pôsobiace neštátne súbory patrí Radošinské naivné divadlo v Bratislave. V Banskej Bystrici pôsobí neštátne divadlo pre mentálne postihnutých hercov – Divadlo z Pasáže.
Kinematografia
Filmová tvorba na Slovensku sa ako jedna z najmladších národných kinematografií zrodila až po druhej svetovej vojne. Od konca 40. rokov 20. storočia sa prikročilo k premietaniu krátkych reportážnych a dokumentárnych filmov. Prvý slovenský film natočil Eduard Schreiber ešte pred rokom 1910. Vyvrcholením Schreiberovej filmárskej činnosti sa stala hraná dobrodružná anekdota zvaná Únos.
V hereckej práci sú tendencie stotožniť herca s autentickým správaním človeka v životnej realite. Ešte počas éry federácie sa preslávila rada slovenských hercov: Marián Labuda, Emília Vášáryová, Milan Lasica, Július Satinský, Milan Kňažko, Ladislav Chudík, Michal Dočolomanský, Jozef Kroner, Štefan Kvietik, Zdena Studenková, Július Pántik, Božidara Turzonovová, Martin Huba, Kamila Magálová, Emil Horváth, Maroš Kramár, Miroslav Noga, Richard Stanke, Jana Oľhová, Marián Geišberg, Štefan Skrúcaný, Jozef Vajda či Táňa Radeva. Po rozpade federácie na domácej scéne vynikajú televízni a divadelní herci ako Tatiana Pauhofová, Zuzana Mauréry, Tomáš Maštalír, Petra Polnišová, Vlado Kobielsky, Diana Mórová, Ján Koleník, Vica Kerekes, Michal Hudák, Helena Krajčiová, Zuzana Šebová, Dano Heriban, Branislav Deák, Monika Hilmerová, Michal Kubovčík, Ján Jackuliak, Lukáš Latinák, Juraj Kemka, Karin Haydu, Marek Majeský, Zuzana Porubjaková a iní. V zahraničných produkciách sa presadila Barbora Bobuľová, v modelingu Adriana Sklenaříková. Slovenských predkov má slávna americká herečka a filmárka Angelina Jolie.
Kuchyňa
thumb|[[Bryndzové halušky, kapustnica a tmavé pivo Zlatý Bažant – príklad kaloricky bohatej slovenskej kuchyne]]
Slovenská kuchyňa je relatívne ťažká a regionálne rôznorodá. Vidiecke obyvateľstvo sa muselo stravovať v súlade s ťažkou fyzickou prácou, aby mohlo prežiť. Impulzy dávala a dostávala od okolitých kuchýň, najmä českej, poľskej, rakúskej a maďarskej. Každodenná strava sa skladá z lokálnych surovín, v minulosti sa často jedávala najmä obilná kaša. Pre severné oblasti Slovenska sú typické jedlá pastierskeho pôvodu ako bryndzové halušky a zemiakové placky na rozdiel od juhu Slovenska, kde sú zastúpené jedlá spoločné s maďarskou a rakúskou kuchyňou, ako napríklad guláš, lečo, plnená paprika, viedenský rezeň. Najtradičnejšou polievkou na Slovensku je kapustnica vyrobená obvykle z kyslej kapusty, húb a údeného mäsa.
Obľúbeným nápojom slovenských predkov bola žinčica, vyrobená z ovčieho mlieka, ktorá sa pridávala k bryndzovým haluškám. Z alkoholických nápojov je najtradičnejšie červené a bielo víno, pivo, z destilátov slivovica a borovička.
Medzi slovenské výrobky patria :
Šport
Vzhľadom na to, že Slovensko sa nachádza v miernom podnebnom pásme, je možné vykonávať športy s letným aj zimným zameraním. V krajine sa budujú štadióny, športové siene a ihriská. Medzi populárne športy na Slovensku patria futbal, ľadový hokej, tenis, atletika, plávanie, hádzaná, basketbal, volejbal, vodný slalom, cyklistika, nohejbal, hokejbal, florbal, lyžovanie, biatlon a ďalšie.
Futbal
thumb|right|[[Národný futbalový štadión v Bratislave]]
Slovenská národná futbalová reprezentácia nepatrila k absolútnej svetovej, či európskej špičke, ale futbal je na Slovensku populárny. Slovenský futbalový zväz riadi slovenský futbal a pod jeho záštitou sa organizujú oficiálne futbalové súťaže na Slovensku ako Fortuna liga, II. liga a ďalšie. Slovenský tím sa v roku 2010 dostal do osemfinále na MS vo futbale v Juhoafrickej republike, a to prvýkrát v ére samostatnosti. Na Majstrovstvá Európy vo futbale sa prvý raz kvalifikoval na rok 2016. Medzi najznámejšie slovenské futbalové tímy patria ŠK Slovan Bratislava, AS Trenčín, MŠK Žilina a FC Spartak Trnava. Z futbalistov sa najviac presadili Marek Hamšík, Martin Škrteľ, Milan Škriniar a Róbert Vittek. Taktiež pod vlajkou Česko-Slovenska uspela rada športovcov (Ján Popluhár, Adolf Scherer, Jozef Adamec, Viliam Schrojf, Titus Bubeník, Ladislav Kubala a i.).
Hokej
thumb|right|[[Slovenské národné hokejové mužstvo oslavuje výhru v zápase proti Švédsku na ZOH 2010 vo Vancouveri v Kanade]]
Slovenská národná reprezentácia v ľadovom hokeji má za sebou viacero úspechov (napr. zlatá medaila v roku 2002, strieborná medaila na majstrovstvách sveta v roku 2000 a 2012, či bronz v roku 2003). Slovenský zväz ľadového hokeja je hlavný riadiaci orgán slovenského ľadového hokeja. Slovensko má viacero oficiálnych mužských hokejových súťaží, napr. Tipsport ligu, 1. hokejovú ligu, zastúpený je aj ženský hokej v 1. lige žien a juniorský a dorastenecký hokej v príslušných ligách. V rokoch 2011 a 2019 sa v Bratislave a v Košiciach uskutočnili Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji. Majstrovstvá Európy v ľadovom hokeji 1925 sa uskutočnili na prírodných klziskách vo Vysokých Tatrách. Najlepším hokejistom Slovenska 20. storočia bol Vladimír Dzurilla, slávni boli aj Jozef Golonka, Vincent Lukáč, Marián Šťastný, Peter Šťastný a Stan Mikita. Titul majstra sveta v hokeji vybojovali okrem iných Miroslav Šatan, Peter Bondra, Žigmund Pálffy či Ján Lašák, dve striebra má Zdeno Chára. Trojnásobným víťazom Stanley Cupu je Marián Hossa, v NHL uspel aj Marián Gáborík a Pavol Demitra. Zlatú olympijskú medailu získal krasokorčuliar Ondrej Nepela.
Ostatné športy
Na Slovensku sú veľmi obľúbené zimné športy, vrátane lyžovania. V lyžiarskom areáli Štrbského plesa sa nachádzajú dva skokanské mostíky, na ktorých sa konali Majstrovstvá sveta v skokoch na lyžiach (1935, 1970) a viaceré svetové poháre. Strediskom biatlonu je malá obec Osrblie, kde sa konali v roku 1997 Majstrovstvá sveta v biatlone. Zo zimných športov Slovensko vzorne reprezentuje lyžiarka Petra Vlhová, ktorá nadviazala na úspechy slalomárky Veroniky Velez-Zuzulovej a biatlonistka Paulína Fialková. Paulína so sestrou Ivonou, Teréziou Poliakovou a Veronikou Machyniakovou tvoria biatlonový tím po ukončení kariéry šesťnásobnej medailistky z OH Anastasie Kuzminovej.
Risoul
Risoul je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Hautes-Alpes, v regióne Provence-Alpes-Côte d’Azur.
Poloha
Risoul má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Risoul má 646 obyvateľov (2009).
Graf vývoja obyvateľstva:
Paul Davies
Paul Charles William Davies (* 22. apríl 1946, Londýn, Spojené kráľovstvo) je britský fyzik žijúci v Austrálii, profesor na Univerzite v Adelaide.
Dielo
Davies, P.: Posledné tri minúty, 1994
Netřebice
Netřebice môžu byť:
Klymenos (syn Oinea)
Klymenos je v gréckej mytológii syn kalydónskeho kráľa Oinea a jeho manželky Althaie. Klymenos, syn Oinea, je známy len zo záznamu antického autora Apollodora z Atén, ktorý uvádza, že mal bratov Meleagra, Toxea a Thyrea a sestry Gorgu a Déianeiru.
Dammarie-en-Puisaye
Dammarie-en-Puisaye je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Loiret, v regióne Centre-Val de Loire.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
NGC 2712
NGC 2712 je galaxia v súhvezdí Rys, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 19. marca 1828.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,9.
Junior Eurovision Song Contest 2014
Zúčastnené krajiny
center|náhľad|450px| {{Legend|#782167|Krajiny, ktoré potvrdili svoju účasť.}} {{Legend|#FFC20E|Krajiny ktoré sa v minulosti zúčastnili, ale v roku 2014 odmietli účasť.}}
Oficiálna stránka
http://www.junioreurovision.tv/page/timeline
Dav
Dav je sústredenie väčšieho počtu anonymných osôb na rovnakom mieste, ktoré sú vzájomne ovplyvňované vzájomnou fyzickou blízkosťou, vznikajú živelné emócie, zníženie racionálnej kontroly, zosilňuje sa sugestibilita, napodňovanie, afekty, padajú zábrany a osobná zodpovednosť. thumb|The Porteous Mob, James Drummond, 1855
Messerschmitt Me 263
Vznik a vývoj konštrukcie
Me 163 Komet mal dva hlavné nedostatky: krátky dolet a nutnosť pristávať na lyži, čo bolo dosť nebezpečné, pretože motor lietadla spaľoval nebezpečnú zmes látok C-Stoff a T-Stoff. Ak sa pri pristávaní v nádržiach nachádzali zvyšky týchto látok, mohlo dôjsť k explózii. Jednoduchý podvozok sa pri vzlietaní odhadzoval. Tieto dve chyby spôsobovali, že Me 163 Komet nebol až taký efektívny, ako sa pôvodne predpokladalo že bude.
Dav
Vlastnosti
Dav spája spoločný záujem, postoj k určitému problému, osobe či skupine, alebo presvedčenie a konajú v jeho mene. Dav nie je sociálnou skupinou v sociologickom zmysle slova, ale sociálnym agregátom.
Messerschmitt Me 263
Vznik a vývoj konštrukcie
Problémy s doletom sa pokúsili technici vyriešiť pri verzii Me 163 C pridaním prídavných odhadzovacích nádrží, ale s neveľkým úspechom. Navyše stroj ešte stále pristával na lyži. Projekt bol potom odovzdaný aj Heinrichovi Hertelovi z firmy Junkers a tak sa pre tento stroj používa názov Junkers Ju 248.
Vývoj Me 263 začal po uvedení do výroby Me 163 C, pretože Me 163 C nebol považovaný za nasledovníka Me 163 B, bola to len modifikácia.
25. septembra roku 1944 bola vrchnému veleniu Luftwaffe predvedená maketa. Trup bol výrazne upravený pre väčšie nádrže, kokpit bol prestavaný a okná kokpitu mali bublinovitý tvar, aby mal pilot lepší rozhľad. A konečne, namiesto pristávacej lyže bol do stroja namontovaný sklápací podvozok. Raketový motor bol upravený tak, aby mal dve komory: hlavnú, s väčším výkonom pre vzlet a stúpanie a vedľajšiu, so slabším výkonom pre normálny let. Takto sa malo ušetriť palivo.
Dav
Vlastnosti
Prítomnosť v dave má vplyv na správanie jednotlivcov (tzv. davové alebo kolektivne správanie), silne sa tu prejavuje princíp napodobňovania. Jednanie jedincov je ovplyvnené aj anonymitou a stratou sociálnej kontroly, sú väčšou ovplyvniteľnosťou. Davové správanie je poznačené impulzívnosťou, emotívnosťou a spontánnosťou, pocitom nezraniteľnosti, väčšej istoty a sily. Slabé väzby medzi účastníkmi davu zanikajú po ukončení davovej situácie.
Messerschmitt Me 263
Vznik a vývoj konštrukcie
Malo to fungovať tak, že pri vzlete by bežali obe komory na plný výkon a po vystúpaní do potrebnej výšky by sa hlavná komora vypla a pokračovalo by sa v lete iba s vedľajšou. Tento upravený motor bol testovaný na upravených strojoch Me 163 B. Pre sériovú výrobu sa ale počítalo s použitím silnejšieho raketového motoru BMW 708 namiesto pôvodného raketového motoru Walter. Pred začatím výroby Me 263 boli upravené a prestavané dva stroje Me 163 B-V 13 a V 18, ale V 13 bola poškodená počasím a tak došlo k prestavaniu iba V 18. neskôr bol tento stroj pomenovaný Me 163 D, ale k jeho ďalšej produkcii nedošlo. V novembri roku 1944 došlo k ďalším úpravám stroja Me 263. Zároveň bol projekt pomenovaný Ju 248 Flunder, alebo Me 263 Scholle.
Hertel chcel pôvodne do stroja nainštalovať náporový motor, ale táto technológia bola aj napriek technickej vyspelosti Nemecka ešte stále nie celkom prebádaná, a tak od tohto svojho zámeru upustil (hoci Nemci mali s náporovými motormi veľké skúsenosti, stroje ako V-1 či He 162 hovoria za všetko). Plánovalo sa tiež umiestniť pod krídla prídavné nádrže, čo by síce znížilo rýchlosť o približne 10 %, ale predĺžilo dolet. Ale pretože stroj mal krídla vyrobené podľa Me 163 B, museli prejsť ďalšími úpravami. náhľad|Rôzne varianty Me 263. Začiatkom roku 1945 predstavila firma Junkers stroj EF-127 Wally ako protihráča Me 263. Tento jav bol pre nemecký priemysel počas vojny typycký – firmy medzi sebou bojovali, až do úplného konca, namiesto toho, aby spolupracovali na jednom projekte.
Prvý let bez motora stroja Me 263 sa odohral vo februári roku 1945. V tomto mesiaci prebehli aj ďalšie lety bez motora. Pri testoch sa ukázali isté problémy s ťažiskom, ktoré museli byť vyriešené prídavnou záťažou. Taktiež by sa problém vyriešil tým, že by sa zmenila poloha podvozku, alebo motora. Pri tomto lete však ešte podvozok nebol sklápací.
Testovacie lety boli neskôr zastavené pre nedostatok leteckého paliva. Keďže Me 263 nebol súčaťou Führernotprogramm, prostriedky sa hľadali ťažko. Hoci stroj nebol pripravený na sériovú výrobu, nakoniec sa vývoj nezastavil a pokračoval až do konca vojny.
Dav
Vlastnosti
Davové správanie bolo a je predmetom záujmu psychológov a sociológov (napr. Gustave Le Bon, José Ortega y Gasset, Gabriel Tarde, Sigmund Freud, William McDougall, Floyd Henry Allport, R. H. Turner, Philip Zimbardo).
Messerschmitt Me 263
Vznik a vývoj konštrukcie
Keď sa vojna skončila, stroje V 2 a V3 ešte neboli kompletné. V 2 už mala mať sklápací podvozok a V 3 už mala niesť výzbroj. Vo V 1 a V 2 už boli namontované motory HWK 109-509C. Žiaden z nich však nevzlietol, hoci problémy s ťažiskom sa viac neukázali.
Petriho miska
thumb|Spodná časť sklenej Petriho misky