cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Typ písma (jazykoveda)
ISO 15924
ISO 15924 z roku 2004 (posledná novelizácia vo feb. 2012)
Poznámka: Názvy v úvodzovkách sú uvedené v angličtine (slovenský názov sa nepodarilo zistiť).
Tomášova nedeľa
náhľad|Ježiš dáva vieru Tomášovi. Ruská ikona, škola majstra Dionýza, 1500. Tomášova nedela čiže Nedeľa svätého apoštola Tomáša alebo Nedeľa Antipaschy je v gréckokatolíckom a pravoslávnom liturgickom kalendári prvá nedeľa po Pasche (Veľkej noci). Názov dostala podľa toho, že sa pripomína udalosť zjavenia Ježiša apoštolovi Tomášovi na ôsmy deň po vzkriesení. Evanjelium je o Ježišovom príchode medzi apoštolov a darovaní viery „neveriacemu“ Tomášovi (Jn 20, 19–31). Touto nedeľou sa zároveň začína nedeľný cyklus oktoicha (osmohlasníka) a evanjeliových čítaní na utierni, čiže na Tomášovu nedeľu je predpísaný 1. hlas a 1. utierňové evanjelium.
Typ písma (jazykoveda)
Bibliothèque nationale de France
==== Lehman 2007 – 2012 ====
Trask – Stockwell 2007
==== Eifring – Theil 2005 ====
Rogers 2005
Iné, jednoduchšie delenie glotografického písma je na:
K termínu „ideografický“ autor píše, že sa často vyskytuje v najrozličnejších, často málo premyslených, významoch, pričom sa raz vzťahuje na morfogramy, inokedy zas na sémantické jednotky. Z dôvodu veľkého rizika zámeny odporúča termín vôbec nepoužívať.
Sprout 2000
====Fischer 2000 ====
Coulmas 1996
====Taylor 1995 ====
Poznámka: Prehľad uvádza iba písma preberané v knihe.
====Faber 1992 ====
Daniels 1996; 1990
A) Daniels 1996
B) Daniels 1990
==== Lingvističeskij encyklopedičeskij slovar 1990 / Boľšaja sovetskaja enciklopedija 1979 ====
==== DeFrancis 1989 ====
Poznámka: Súhrnný názov pre morfosylabické + morfokonsonantické + morfofonémické písmo znie morfofonické písmo (morfonické písmo).
==== Sampson 1985 ====
==== Hill 1967 ====
==== Gelb 1963 ====
Laillé
Laillé je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Ille-et-Vilaine, v regióne Bretónsko.
Typ písma (jazykoveda)
Daniels 1996; 1990
==== Diringer 1962 ====
Laillé
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Typ písma (jazykoveda)
Istrin 1961
Poznámky:
Laillé
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Typ písma (jazykoveda)
Smith 1922
Vývojové fázy písma:
Laillé
Obyvateľstvo
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Lalleu
Lalleu je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Ille-et-Vilaine, v regióne Bretónsko.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Landavran
Landavran je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Ille-et-Vilaine, v regióne Bretónsko.
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Aguts
Aguts je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Tarn, v regióne Midi-Pyrénées.
Obyvateľstvo
Aguts má 239 obyvateľov (2009).
Graf vývoja obyvateľstva:
Aiguefonde
Aiguefonde je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Tarn, v regióne Midi-Pyrénées.
Polohopis
Aiguefonde má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod.
Obyvateľstvo
Aiguefonde má 2747 obyvateľov (2009).
Graf vývoja obyvateľstva:
Gravitholus
Gravitholus bol rod bylinožravého vtákopánvového dinosaura z čeľade Pachycephalosauridae. Žil na území dnešnej Alberty v Kanade v období vrchnej kriedy (stupeň kampán, asi pred 75 miliónmi rokov). Tento dinosaurus bol opísaný v roku 1979 paleontológmi Wallom a Galtonom. Je známy viacmenej len podľa fosílií temennej časti lebky.
Typovým a doteraz jediným známym druhom je Gravitholus albertae. Dlhšiu dobu prebieha medzi paleontológmi diskusia, či ide o samostatný validný rod, alebo len o synonymum s rodom Stegoceras. Novšie analýzy však naznačujú, že ide o platný a samostatný rod.
Mikel Arteta
Mikel Arteta Amatriain (* 26. marec 1982, San Sebastián, Španielsko) je španielsky profesionálny futbalový tréner a bývalý futbalový záložník. Je trénerom anglického klubu Arsenal FC.
V hráčskej kariére obliekal dres Barcelony B, Paris Saint-Germain, Rangers FC, Real Sociedad, Everton a Arsenal, kde v lete po sezóne 2015/16 ukončil aktívnu hráčsku kariéru. Španielsko reprezentoval iba v mládežníckych kategóriách vrátane U21.
Od sezóny 2016/2017 pôsobil ako jeden z asistentov trénera v Manchestri City po boku manažéra Pepa Guradiolu. V decembri 2019 sa stal hlavným trénerom tímu Arsenal FC. V sezóne 2022/2023 mal s Arsenalom našliapnuté na zisk ligového titulu v Premier League, ale klub nezvládol koniec sezóny a skončil druhý.
Michael Lonsdale
Michael Lonsdale (* 24. máj 1931, Paríž, Francúzsko† 21. september 2020, Paríž ) bol francúzsko-bristký herec.
Zjavenie Pána
náhľad|Ikona Krstu Pána náhľad|Svätenie vody v potoku na Bohozjavenie u gréckokatolíkov, Litmanová, Slovakia r. 1996 Zjavenie Pána alebo Bohozjavenie alebo Epifánia (gr. Θεοφάνια, príp. Επιφάνια; csl. Богоѧвле́нїе; lat. Epiphania, príp. Theophania) je kresťanský sviatok, ktorý väčšina kresťanov slávi 6. januára.
Michael Lonsdale
Životopis
V roku 1947 sa vrátil do Paríža študovať maliarstvo, ale vybral si herectvo a v roku 1955 debutoval v divadle u Raymonda Rouleau.
Zjavenie Pána
V rímskokatolíckej cirkvi
V rímskokatolíckej cirkvi sa Zjavenie Pána niekedy nazýva tiež Sviatok troch kráľov, ktorí sa v tento deň tiež spomínajú. V rámci sviatku Zjavenia Pána sa pripomína aj premenenie vody na svadbe v Káne. Sviatok Krstu Pána slávia rímskokatolíci v nedeľu po Troch kráľoch (čiže v nedeľu po Zjavení Pána).
Michael Lonsdale
Životopis
Okrem účinkovania vo viacerých filmoch mimo mainstream ako napríklad India Song od Marguerite Duras hral aj v medzinárodných komerčných filmoch. V roku 1979 stvárnil v bondovke James Bond: Moonraker Bondovho protihráča Sira Huga Draxa.
Zjavenie Pána
V byzantskom obrade
V tento deň (tj. 6. januára) sa v rámci sviatku s názvom Bohozjavenie pripomína Ježišov krst v rieke Jordán, ktorý bol začiatkom jeho verejného účinkovania, teda jeho verejným zjavením sa ľudstvu. Na Východe sa kedysi v tento deň zároveň slávilo aj Narodenie Pána, až neskôr sa zaviedlo jeho slávenie 25. decembra.
Michael Lonsdale
Životopis
Okrem filmu a televízie hral aj v divadle, kde spolupracoval s režisérmi ako Jean-Louis Barrault, Peter Brook a Claude Régy. Okrem herectva sa venoval aj maliarstvu a písaniu kníh.
V roku 2011 získal Prix Lumières a Césara za najlepší mužský herecký výkon vo vedľajšej úlohe za rolu Luca vo filme režiséra Xaviera Beauvoisa O bohoch a ľuďoch.
Zjavenie Pána
V byzantskom obrade
V byzantskom obrade je Bohozjavenie jedným z dvanástich veľkých sviatkov, najvýznamnejším z nepohyblivých sviatkov (významnejším ako Narodenie Pána). Sviatok má nielen kristologický charakter (zjavenie vteleného Božieho Slova), ale aj výrazný trojičný (trinitárny) charakter, keďže pri tejto udalosti sa zjavil aj Otec (hlas z neba) a aj Svätý Duch (v podobe holubice). Bohoslužobné texty zdôrazňujú aj krst a jeho význam pre veriaceho človeka.
V predvečer sviatku (5. januára, niekedy už 4. alebo 3.) ráno sa slávia kráľovské hodinky (cárske časy) s čítaním žalmov, starozákonných čítaní, apoštolských čítaní a evanjelií, ktoré sa viažu k tomuto sviatku.
Večer sa slávi večiereň s liturgiou svätého Bazila Veľkého, počas ktorej sa číta 13 starozákonných čítaní, apoštol a evanjelium. (Ak predvečer sviatku pripadne na sobotu alebo nedeľu, usporiadanie bohoslužieb vyzerá trochu inak. )
náhľad|Veľké svätenie vody na rieke San Po nej nasleduje veľké svätenie vody (niekedy sa koná až na sám sviatok po liturgii). Najmä na dedinách býva zvykom, že sa svätí voda priamo na potoku či rieke, v niektorých krajinách aj na jazere alebo na mori. Za hlavného autora modlitieb sa považuje sv. Sofrón Jeruzalemský a svojou štruktúrou pripomínajú anaforu (omšový kánon). Obsahujú aj prosby so vzývaním Svätého Ducha, aby posvätil vodu, aby sa stala prameňom odpustenia, očistenia a nového života pre pokrstených, keďže na sviatok Bohozjavenia bolo zvykom krstiť katechumenov. Pri posvätení kňaz postupne na vodu dýcha a ponára do nej ruku, svietnik a kríž. Po posvätení kňaz kropí svätenou vodou celý chrám a prítomných ľudí. Tí potom svätenú vodu pijú a odnášajú si ju domov.
Poslednou modlitbou v predvečer sviatku je veľké povečerie, ktoré sa slávi rovnako ako na sviatok Narodenia Pána. Na jeho konci sa koná litia - posvätenie chlebov, pšenice, vína a oleja.
Na sám sviatok sa slúži ráno utiereň a po nej liturgia svätého Jána Zlatoústeho, po ktorej sa koná myrovanie (pomazanie olejom a rozdávanie posvätených chlebov).
Na druhý deň, 7. januára, sa slávi Zhromaždenie k svätému a slávnemu Pánovmu prorokovi, predchodcovi a krstiteľovi Jánovi, ktorý je druhým dňom slávenia sviatku.
The Social Dilemma
The Social Dilemma je americká dokumentárna dráma z roku 2020 režírovaná Jeffom Orlowskim. V dokumente účinkujú bývalí zamestnanci veľkých technologických spoločností a sociálnych sietí, ktorí hovoria o vplyve produktov týchto spoločností na správanie ich používateľov a dopade na spoločnosť. Dej je prekrývaný hranými scénami, ktoré poukazujú na ich tvrdenia. Dokumentárna dráma tiež upozorňuje na významný vplyv sociálnych sietí na politiku a demokraciu vo svete a zobrazuje možnosti využitia obrovského množstva dát, ktoré technologické spoločnosti a sociálne siete o ich užívateľoch zbierajú. Tvorcovia a účinkujúci sa tiež zamýšľajú nad dôsledkami a riešením vzniknutej situácie.
Účinkujúci
Odpovedajúci na otázky v dokumente:
Herci:
Ústredné postavy
Medzi ústredné postavy dokumentu patrí Tristan Harris, ktorý je bývalým zamestnancom spoločnosti Google v ktorej pracoval na pozícií etický dizajn. Počas práce v spoločnosti Google vypracoval prezentáciu s názvom A Call to Minimize Distraction & Respect Users' Attention, ktorá na 141 snímkach naznačuje, že spoločnosti Google, Apple a Facebook „majú cítiť obrovskú zodpovednosť“ aby ľudstvo nestrávilo celé dni sledovaním svojich smarfónov. Túto prezentáciu videli desiatky tisíc zamestnancov spoločnosti Google a bola predmetom rozhovorov o zodpovednosti tejto spoločnosti aj dlho po odchode Trisana Harrisa z jeho pracovnej pozície. V roku 2020 je Tristan Harris prezidentom a spoluzakladateľom Center for Humane Technology (Centrum pre humánne technológie) ktorého poslaním je zvrátiť zostup ktorému ľudia kvôli technológiám čelia a znovu zosúladiť technológiu s ľudstvom.
Jaron Lanier je americký počítačový odborník, spisovateľ, muzikant a skladateľ. Píše autorské články na rôzne témy vrátane high-tech biznisu, sociálneho dopadu technológií, filozofie vedomia a informácií, internetovej politiky a budúcnosti humanizmu. Okrem iných napísal aj knihu Ten Arguments For Deleting Your Social Media Accounts Right Now.
Justin Rosenstein je americký podnikateľ a softvérový programátor. Je tiež spoluzakladateľom softvérovej spoločnosti Asana a okrem iného pracoval v spoločnostiach Google a Facebook. V roku 2020 sa vo viacerých oblastiach sústredí na zlepšovanie technológií s dôrazom na etickú spoluprácu medzi ľuďmi.
Aza Raskin je americký podnikateľ, spisovateľ, vynálezca a dizajnér rozhraní. Jeho otcom bol odborník na rozhranie človek a počítač a tiež iniciátor projektu Macintosh v spoločnosti Apple. Aza Raskin je spoluzakladteľom Center for Humane Technology a Earth Species Project.
Dej dokumentu
Dokument začína predstavením zamestnancov a bývalých zamestnancov technologických spoločností a sociálnych sietí, ktorí okrem iného vysvetľujú, že vytváranie sociálnych sietí a s nimi súvisiacich nástrojov malo dobrý úmysel. Málokto si vedel predstaviť dôsledky, ktoré to bude v priebehu budúceho viacročného obdobia mať. Nejde o „jednu zlú osobu“, ktorá by to mala na svedomí.
Počas celého dokumentu je dej prekrývaný hranými scénami slúžiacimi na ilustráciu tvrdení, o ktorých účastníci interview hovoria, a krátkymi informáciami zo spravodajstiev amerických televízií k danej téme. Dej pokračuje rozprávaním Tristana Harrisa o jeho snahe poukázať na dôležitosť zodpovednosti technologických spoločností prezentáciou, ktorú vytvoril počas práce v spoločnosti Google a rozprávaním ďalších účinkujúcich, ktorí opisujú vývoj technologických spoločností a sociálnych sietí.
Dokument sa tiež snaží poukázať na fakt, že postupom času sa z užívateľov sociálnych sietí stali produkty. Klientmi sociálnych sietí sú zadávatelia reklamy, čo sociálne siete motivuje k tomu, aby vytvárali nástroje, ktoré motivujú užívateľov venovať sociálnym sieťam čo najviac času. Na tieto účely využívajú zber obrovského množstva dát, ktoré v roku 2020 nepodliehajú výraznejšej regulácií. Tým sa vytvoril úplne nový trh, kde je predmetom obchodovania ľudská pozornosť a tým samotný človek. Vďaka tomu technologické spoločnosti so sociálnymi sieťami patria v súčasnosti medzi najbohatšie firmy na svete.
V dokumente je vysvetlené, že každá interakcia, ktorú na internete spravíme, je zaznamenaná a monitorovaná. Na základe nich sú o užívateľoch vytvárané modely, ktoré o nich veľmi veľa vypovedajú, v niektorých prípadoch možno viac, než vie o sebe sám človek. Všetky tieto dáta idú do systémov, ktoré takmer nie sú pod ľudským dohľadom a vytvárajú stále lepšie a lepšie predpovede toho, čo urobíme a kým sme. Tieto spoločnosti dáta o ľuďoch nepredávajú, ale vytvárajú na ich základe modely, ktoré predpovedajú naše činy. Ten, kto má lepší model, dosahuje v danej oblasti lepšie výsledky. V dokumente je vysvetlené fungovanie časti ľudskej mysle a psychológie, ktorá pomáha spoločnostiam manipulovať ľudí, ktorí si prezerajú obsah sociálnych sietí alebo využívajú technológie s nimi spojené. Tvorcovia v dokumente poukazujú aj na to, že medzi negatívne zasiahnuté skupiny patria tínedžeri. To potvrdzujú aj dáta z prieskumov medzi rokmi 2011 a 2013, ktoré dokazujú prudký nárast vyskytujúcich sa depresií, psychických problémov a samovrážd u mládeže. Tieto prieskumy tiež dokazujú, že mladiství žijúci v Spojených štátoch narodení po roku 1996 trávia svoj voľný čas po škole so svojimi zariadeniami, čo ich robí zraniteľnejšími, viac trpia úzkosťami a depresiami, sú menej ochotní vystavovať sa riziku. Výrazne klesá počet tých, ktorí mali rande alebo inú romantickú interakciu, čo predstavuje veľkú zmenu za jednu generáciu a každá hospitalizácia má veľký vplyv na celú rodinu.
Randima Fernando, účinkujúci v dokumente, považuje za pravdepodobne najnebezpečnejší fakt, že celý tento proces riadi technológia, ktorá sa exponencionálne zlepšuje. Od roku cca. 1960 po rok 2020 sa totiž výkonnosť výpočtovej techniky asi bilión krát zvýšila a nič z toho, čo máme, neprešlo v takejto miere zlepšením. Naše mozgy, naša ľudská fyziológia, sa ďalej nevyvinula vôbec. Tristan Harris v dokumente tiež porovnáva ľudský mozog, ktorý má za sebou milión ročné obdobie a obrazovku, na ktorej druhej strane sú tisíce inžinierov a superpočítačov, ktoré majú iné ciele, než sú tie vaše. Pýta sa, kto vyhrá.
Medzi ďalší dôležitý moment dokumentu patrí skutočnosť, že na základe dát, ktoré o nás spomenuté spoločnosti získavajú, vytvárajú každému užívateľovi jeho vlastný „svet“. Sociálne siete, vyhľadávače a iné nástroje na internete, ktoré používame, sú prispôsobené individuálne na každého užívateľa. To vyvoláva v ľuďoch množstvo reakcií, ktoré im vytvárajú pocit, ktorý nevyhovuje užívateľom, ale sociálnym sieťam a technologickým spoločnostiam. Nezobrazuje pravdu, ale obsah, ktorý algoritmus aj na základe našich vstupov určí a snaží sa nás motivovať a manipulovať k tomu, aby sme sa na dané platformy stále vracali, trávili tam čo najviac času a motivovali k tomu aj ostatných ľudí. Toto vytváranie reality na „mieru“ má rôzne dôsledky. Veľmi nebezpečným je osobná a politická polarizácia spoločnosti, ktorá dosiahla v Spojených štátoch za posledné 20 ročné obdobie vrchol. Guillaume Chaslot, ktorý pracoval na systéme odporúčaných videí v internetovej databáze videí YouTube, v dokumente vysvetlil, že algoritmus, na ktorom pracoval zvyšuje polarizáciu spoločnosti, ale z hľadiska času stráveného sledovaním videí dokáže polarizácia veľmi efektívne udržať ľudí na internete. Hovorí tiež o tom, že ľudia si myslia, že algoritmus im má dať to, čo naozaj chcú, ale tak to nie je. Algoritmus sa snaží nájsť pár lákavých zajačích nôr, do ktorých môžete spadnúť, snaží sa zistiť, ktorá z nich je najbližšia vašim záujmom. A keď sa začnete pozerať na jedno z videí, bude vám ich odporúčať stále znovu a znovu.
Kým v roku 2020 dokáže algoritmus presvedčiť menšie množstvo menej inteligentných ľudí napríklad o tom, že Zem je plochá, tým, že sa algoritmus stále zlepšuje, je dôvod predpokladať, že v budúcnosti o nepravdivej informácií presvedčí aj iných ľudí. Preto sa nielen medzi ľuďmi, ktorí sú členmi rovnakých skupín na sociálnych sieťach, dokážu šíriť konšpiračné teórie, dezinformácie a nepravdivé informácie rýchlo a presvedčivo. Podľa štúdie výskumnej univerzity MIT sa na sociálnej sieti Twitter falošné správy šíria 6 krát rýchlejšie než pravdivé správy, čo vytvára výraznú nerovnováhu v negatívnom zmysle. Väčšina ľudí má možnosť vyvinúť väčšie snaženie a vyhľadať si napríklad viac informácií z relevantných zdrojov, ale len málo ľudí to urobí. Používa sa systém, ktorý uprednostňuje falošné informácie, nie preto, že by sme ich chceli, ale preto lebo spoločnostiam zarábajú viac peňazí než pravda. Pravda je v tomto zmysle nudná. Je to obchodný model výnosných dezinformácií. Situácia je už tak vážna, že v súvislosti so šírením pandémie sú na internete dezinformácie, ktoré v najhorších prípadoch môžu spôsobiť smrť.
Zo sociálnej siete Facebook sa postupom času stal podľa Rogera McNameeho najefektívnejší presvedčovací nástroj čo považuje za jeden z problémov tejto sociálnej siete. Cynthia M. Wong z organizácie Human Rights Watch následne v dokumente opisuje situáciu ktorá nastala v Mjanmare, kde je možné pozorovať dôsledky ktoré patria medzi najhoršie zneužitia sociálnych médií vládami a verejnými činiteľmi.
Účinkujúci v dokumente ďalej upozorňujú na to, že sociálne siete tým, že zobrazujú každému užívateľovi obsah, ktorý je totožný alebo veľmi podobný jeho vlastným názorom v ňom vyvolávajú falošný pocit že nie je potrebné hľadať spoločné riešenia, stretávať sa s ostatnými a v podstate ani to, aby spolu ľudia rozprávali. Roger McNamee sa tiež snaží vysvetliť, že spoločnosť potrebuje mať spoločné chápanie reality.
O fungovaní umelej inteligencie ďalej hovorí Cathy O'Neil pričom objasňuje že umelá inteligencia nedokáže rozoznať pravdu od klamstva alebo určiť čo je konšpiračná teória pretože A.I nemá nič čo by pravdu zastupovalo lepšie než počet kliknutí. Tristan Harris tieto slová následne potvrdzuje zistením, že keď sa nezhodneme na tom čo je pravda, alebo na tom že niečo také existuje, je s nami koniec. Považuje to tiež za ten najhlavnejší problém, pretože keď sa nezhodneme na pravde, nebudeme môcť vyriešiť žiadne ďalšie problémy.
O tom, že odborníci v Silicon Valley si uvedomujú závažnosť vzniknutej situácie svedčia slová Jarona Laniera, ktorý hovorí že mnohí títo ľudia sa hlásia k teórií že staviame nejaký globálny supemozog a naši užívatelia sú len neuróny ktoré sa dajú vymeniť pričom žiadny z nich nie je dôležitý a stavia to ľudí do zvláštnej podradnej role, v ktorých sú ľudia len malý prvok počítača, ktorí sú programovaní pomocou manipulácie chovania pre účely tohto obrovského mozgu zatiaľ čo na ľuďoch nezáleží.
V záverečných desiatich minútach dokumentu okrem iného hovorí Tristan Harris o existenčnej hrozbe ktorú vzniknutá situácia prináša a vysvetlí že hrozbou nie je samotná technológia, ale ide o to, že technológia prebúdza tú najhoršiu stránku spoločnosti a najhoršia stránka spoločnosti je existenčnou hrozbou. Ďalej hovorí že pokiaľ technológia vyvoláva masový chaos, pobúrenie, nezdvorilosť, nedostatok vzájomnej dôvery, osamelosť, odcudzenosť, vyššiu polarizáciu, viac zásahov do volieb, viac populizmu, väčšie odvádzanie pozornosti od skutočných problémov na vine je spoločnosť a spoločnosť sa teraz nedokáže zotaviť a mení sa v chaos pričom sa to týka všetkých aj tých, ktorí tieto produkty nevyužívajú.
V dokumente sú tiež použité zábery z výpovede Tristana Harrisa pred Senátom Spojených štátov, kde hovorí že zodpovedné za vzniknutú situáciu sú digitálne platformy pretože keď prevezmú volebnú propagáciu zodpovedajú aj za ochranu volieb. Keď si prisvoja duševné zdravie detí a sobotné rozprávky zodpovedajú za ich ochranu.
Tristan Harris tiež objasňuje že súboj o udržanie pozornosti ľudí nezmizne a technológie sa nám do životov budú začleňovať viac, nie menej a umelá inteligencia sa bude vylepšovať.
Tim Kendall na otázku, čoho sa najviac bojí odpovedá, že si myslí že v najbližšom časovom období sú to občianske vojny. V predpovediach pokračuje Jaron Lanier, ktorý si myslí, že keď bude súčasný status qou pokračovať, povedzme, ďalšie 20 ročné obdobie pravdepodobne civilizáciu zničíme umienenou nevedomosťou, pravdepodobne sa nám nepodarí čeliť klimatickým zmenám, pravdepodobne znehodnotíme svetové demokracie takže upadnú do bizarnej autokratickej dysfunkcie, pravdepodobne zničíme globálnu ekonomiku, pravdepodobne neprežijeme. Jaron Lanier situáciu považuje za skutočne existenčnú.
Tristan Harris sa následne pýta, akým spôsobom sa preberiete z matrixu keď neviete že v ňom ste? A ďalej vysvetlí že je situácia mätúca, pretože je to zároveň utópia a antiutópia a technológie nám prinášajú aj mnohé výhody.
Justin Rosenstein, spolutvorca tlačidla „like“ na facebooku hovorí, že prostredníctvom tlačidla „to sa mi páči“ chceli do sveta priniesť viac pozitivity a lásky, to bola ich hlavná motivácia a predstava že dnes bude málo označení páči sa mi u tínedžerov spôsobovať depresie alebo že môže viesť k politickej polarizácií im vôbec nenapadla. Podobný názor má aj Joe Toscano, ktorý si myslí že majitelia technologických spoločností a sociálnych sietí sa nenastavili tak že budú zlí ale že problém je obchodný model. Alex Roetter objasňuje že je možné vypnúť službu ale v praxi nie je možné vrátiť džina do fľaše a čím je to väčšie, tým ťažšie to bude zmeniť. Tristan Harris ďalej hovorí o tom že vidí skupinu ľudí, ktorým zväzuje ruky obchodný model, ekonomické podnety a nátlaky akcionárov čo takmer znemožňuje spraviť niečo iné.
Viacerí vystupujúci v dokumente sa zhodujú v tom, že riešením situácie je zaviesť regulácie zo strany štátu. Jaron Lanier spomína aj fakt, že finančná motivácia v podstate riadi svet preto každé riešenie tejto situácie by malo súvisieť s reorganizáciou financií v tejto oblasti. To, že firmy chcú zarábať peniaze je v poriadku ale nie je v poriadku že technologické firmy a sociálne siete nepodliehajú reguláciám, pravidlám a v niektorých prípadoch ani nemajú konkurenciu. Riešením je tiež zdaňovanie spoločností podľa dátových aktív ktoré majú čo im dá fiškálny dôvod aby nezískavali všetky dáta na planéte. Zákon v tejto oblasti a tiež v oblasti digitálneho súkromia zaostáva hovoria vystupujúci v dokumente.
Shoshana Zuboff, profesorka na Harvardovej univerzite považuje trhy, ktorým sa dokument venuje za podrývajúce demokraciu a slobodu a myslí si že by nemali byť dovolené čo nepovažuje za radikálny návrh, pretože existujú trhy, ktoré nie sú dovolené, zakazujeme trh s ľudskými orgánmi, zakazujeme trh s ľudskými otrokmi pretože majú nevyhnutne ničivé následky.
Stav v ktorom sa svet v súčasnosti nachádza je podľa Justina Rosensteina spôsobený aj tým, že strom je finančne cennejší keď je mŕtvy než keď je živý, že žijeme vo svete v ktorom je veľryba cennejšia mŕtva než živá a vysvetlil že dokým bude naša ekonomika takto fungovať a korporácie nebudú regulované, budú ďalej ničiť stromy, zabíjať veľryby, ťažiť zo zeme suroviny a ropu aj keď vieme, že to ničí planétu a že to zanechá horší svet budúcim generáciám. Je to myslenie ktoré nie je dlhodobé a je založené na tom aby sa dosiahol zisk za každú cenu. Postupom času sa v tomto zmysle zo stromov a veľrýb stali ľudia, pretože je možné ťažiť našu pozornosť, korporácie majú z ľudí väčší zisk keď trávia čas pri obrazovke pozeraním na reklamu než keby žili ľudia svoje životy plnohodnotným spôsobom. Vidíme následky keď korporácie využívajú umelú inteligenciu aby presmerovali našu pozornosť k tomu, čo chcú, preč od vecí, ktoré sú v súlade s našimi cieľmi, hodnotami a životmi.
Aza Raskin a Bailey Richardson ďalej v dokumente hovoria o tom, že oblasť Silicon Valley bola vybudovaná na myšlienke humánnej technológie ale postupom času sa nad ňou stratil dohľad, pretože sa robilo to čo je „cool“ a nie to čo je správne. Internet bol kedysi zvláštne miesto, vytvárali sa tam experimenty a kreatívne veci, ktoré sa stále vytvárajú ale dnes to viac pripomína obrovské nákupné centrum a hovoríte si že by v tom malo byť niečo viac.
Všetky technológie ktoré používame vytvorili ľudia a práve ľudia sú teraz vystavení otázke, či sú ochotní priznať, že tieto zlé veci sú priamym produktom našej práce. Tieto veci vytvorili ľudia a je ich povinnosťou ich zmeniť. Tristan Harris ďalej hovorí že model, na základe ktorého sa získava pozornosť nie je spôsob, ktorým sa chceme chovať k ľudským bytostiam. Zdravie spoločnosti závisí od toho či sa tohoto zničujúceho obchodného modelu vzdáme. Môžeme požadovať, aby boli tieto produkty navrhované humánne, môžeme požadovať, aby sme pre spoločnosti neboli zdrojom z ktorého sa dá ťažiť. Zámerom by mohlo byť, „Akým spôsobom spravíme svet lepším“?
Jaron Lanier v dokumente tiež povedal, že necíti zlosť voči Googlu alebo Facebooku, ale ide mu o to spoločnosti zreformovať aby sa podarilo zachrániť svet.
Posledná otázka tvorcov je, či sa nám podarí celú vec spomínanú v dokumente zmeniť, na čo Tristan Harris odpovedá „Musíme“.
Hodnotenie médií
Britský denník Independent zhodnotil dokument The Social Dilemma slovami že je „najdôležitejší dokument našej doby“.
Víťaz novinárskej Ceny otvorenej spoločnosti za rok 2019 ktorou oceňuje Nadácia otvorenej spoločnosti novinárov Filip Struhárik vo svojom článku hodnotí dokument The Social Dilemma. V článku cituje viacerých znalcov v danej oblasti a okrem iného uvádza: „Hlavné postavy dokumentu majú veľa spoločného a to ich limituje. Sústreďujú sa totiž len na určité spektrum problémov, no iné, ktoré sa viac dotýkajú marginalizovaných skupín, ľudí v iných častiach sveta, žien či používateľov inej farby pleti, môžu prehliadať. Ich agenda a navrhované riešenia tak môžu byť polovičaté a nedostatočné.“
Okrem iného sa tiež v článku píše, že propaganda, šikana a dezinformácie sú v skutočnosti oveľa rozsiahlejšie a komplikovanejšie. Pripomína tiež extrémistov, ktorí navštevovali menšie platformy ktoré sú schopné spájať podobne zmýšľajúcich ľudí. Citovaní v článku tiež hovoria o tom, že dokumentárna dráma sociálna dilema chce, aby sme verili že svet je horším miestom v porovnaní s minulosťou čo podľa nich nie je pravda. Problém je podľa Filipa Struhárika zložitejší a sociálne siete nie sú zodpovedné za všetky problémy internetu.
V článku ďalej Filip Struhárik hodnotí sociálne siete: „Zlyhaním sociálnych sietí nie je to, že sa na nich objavia aj nepravdivé či extrémistické informácie. Takému niečomu sa nedá stopercentne zabrániť a zdravá spoločnosť sa s tým spravidla dokáže vyrovnať. Problémom sú skôr pokročilé nástroje, ktoré „hekujú“ ľudskú myseľ, aby získali jej pozornosť a vytvorili v nej závislosť. Problémom sú algoritmy, ktoré sa v snahe ukázať vám vždy niečo zaujímavé uchyľujú k tomu, že vám ukazujú stále radikálnejšie a poburujúcejšie príspevky.
Toto vysvetľuje dokument veľmi dobre, slabší je však v prinášaní riešení. Radí, aby si ľudia pomohli svojpomocne – nebrali si smartfóny do spálne, vypli si notifikácie, odinštalovali aplikácie, ktoré žerú najviac času a – paradoxne – nikdy neklikali na video, ktoré im odporučí algoritmus, hoci mnohí si pustili film Sociálna dilema práve preto, že im to navrhol systém Netflixu.
Druhou vrstvou riešenia má byť regulácia, hoci nik v dokumente nekonkretizuje, ako by mala vyzerať, na akých princípoch by mala stáť a čoho sa musí vyvarovať, aby nenapáchala viac škôd ako úžitku. Len tušíme, že problém je veľký, nedá sa rozlúsknuť za jedno volebné obdobie a riešením tak môže byť jedine politika založená na odbornosti, dôkazoch a kontinuite.“
Kvalifikácia v pozemnom hokeji mužov na Ázijské hry 2018
Kvalifikácia v pozemnom hokeji mužov na Ázijské hry 2018 bola kontinentálna kvalifikácia v pozemnom hokeji mužov, ktorú organizuje Ázijská federácia pozemného hokeja (AHF), na turnaj multišportového podujatia Ázijských hier 2018. Kvalifikácia sa konala v dňoch od 8.17. marca 2018 v Maskate, v Ománe, za účasti 8 tímov. Zápasy sa odohrali na futbalovom štadióne Sultan Qaboos Sports Complex. Na Ázijské hry sa kvalifikovalo 5 najlepších družstiev.
Priama účasť na Ázijských hrách
Priamu účasť si zabezpečilo družstvo hostiteľskej krajiny a 5 najlepších družstiev z predchádzajúceho turnaja Ázijských hier: Poznámka: Japonsko nahradilo odstúpené družstvo Číny.
Účastníci
Číslo udáva umiestnenie vo svetovom rebríčku FIH k 12. decembru 2017.
Alban (obec)
Alban je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Tarn, v regióne Midi-Pyrénées.
Obyvateľstvo
Alban má 991 obyvateľov (2009).
Graf vývoja obyvateľstva:
Špičiak
Špičiak môže byť:
Prírodovedecká fakulta Karlovej univerzity
Prírodovedecká fakulta Karlovej univerzity (skratka PřF UK z, ) je jedna zo 17 fakúlt Karlovej univerzity.
Vznikla v roku 1920 oddelením prírodovedných a matematických odborov od vtedajšej filozofickej fakulty. V medzivojnovom období došlo k značnému rozvoju a na jej pôde pôsobil celý rad významných osobností. Fakulta a jej areál na pražskom Albertove boli svedkami dôležitých dejinných udalostí, študentskej manifestácie v novembri 1939 a o päťdesiat rokov neskôr novembrovej demonštrácie študentov 17. novembra 1989.
Štúdium
Prírodovedecká fakulta UK poskytuje bakalárske a magisterské štúdium biologických, geografických, geologických, chemických a environmentálnych predmetov (ostatným prírodným vedám sa venuje MFF UK). Štúdium sa uskutočňuje prezenčnou formou a môže byť buď jednoodborové, slúžiace na výchovu vedeckých a odborných pracovníkov, alebo viacodborové, ktoré sa týka najmä štúdia učiteľstva všeobecne vzdelávacích predmetov. Výučba prebieha tzv. kreditovým systémom v súlade s pravidlami European Credit Transfer System, ktoré uľahčujú uznanie predmetov po študijných pobytoch v zahraničí. V súčasnej dobe fakulta ponúka 9 akreditovaných študijných programov bakalárskeho štúdia a 8 študijných programov nadväzujúceho magisterského štúdia.
Albine
Albine je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Tarn, v regióne Midi-Pyrénées.
Polohopis
Albine má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod.
Obyvateľstvo
Albine má 550 obyvateľov (2009).
Graf vývoja obyvateľstva:
Stráňanské sedlo
Stráňanské sedlo je horské sedlo na pomedzí Spišskej Magury a Pienin. Leží nad Stráňanmi, približne severozápadne od Starej Ľubovne.
Poloha
Nachádza sa na severovýchodnom okraji Spišskej Magury a jej geomorfologického podcelku Veterný vrch a južnom okraji Pienin. Od juhu je zovreté úpätím Horbáľovej, severozápadne sa dvíha masív Kýčery. Západné svahy odvodňuje potok Lipník v povodí Dunajca, východné potok Kamienka v povodí rieky Poprad.
Sedlo leží na území Prešovského kraja, okresu Stará Ľubovňa a zasahuje na územie obcí Stráňany a Kamienka. V sedle a jeho okolí sa nachádzajú zväčša lúky a pasienky a najbližšími sídlami sú spomínané obce; západne ležiace Stráňany a východne situovaná Kamienka. Územie na sever od sedla i cesty II/543 je súčasťou Pieninského národného parku, západná časť patrí do jeho ochranného pásma.
Langan
Langan je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Ille-et-Vilaine, v regióne Bretónsko.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Barnabáš Kissling
Ing. arch. Barnabáš Kissling (* 11. január 1925, Krátke Kesy – † 1. máj 1994, Bratislava) bol slovenský architekt. Jeho najznámejším architektonickým dielom je budova Slovenského rozhlasu.
Životopis
Barnabáš Kissling sa narodil 11. januára 1925 v Krátkych Kesoch (dnes časť Marcelovej) pri Komárne. Študoval na Technickej univerzite Józsefa Nádora a na Umelecko-technickej univerzite v Budapešti, štúdium dokončil v roku 1952 na Stavebnej fakulte Slovenskej technickej univerzity v Bratislave. Neskôr sa zamestnal v Spojprojekte v Bratislave, kde sa venoval projektovaniu poštových a telekomunikačných stavieb. Jeho projekty sa zrealizovali na celom území Slovenska a na Morave.
Zomrel vo veku 69 rokov 1. mája 1994 v Bratislave.
Landujan
Landujan je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Ille-et-Vilaine, v regióne Bretónsko.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Štefan Ďurkovič
Ing. arch. Štefan Ďurkovič (* 1. jún 1929, Tovarníky – † 25. máj 1996, Bratislava) bol slovenský architekt.
Životopis
Narodil sa 1. júna 1929 v Tovarníkoch. Vyštudoval architektúru na Stavebnej fakulte Slovenskej technickej univerzity v Bratislave pod vedením Emila Belluša. Po štúdiu pôsobil vo viacerých projektových ústavoch. Najdlhšie v rokoch 19671993 v Štátnom výskumnom, projektovom a typizačnom ústave. Spolupracoval prevažne so Štefanom Svetkom na súťažiach i na urbanistických a architektonických projektoch najmä v oblasti bytovej a občianskej výstavby.
K jeho vlastným dielam patrí napríklad Kartografický ústav v Krasňanoch a administratívna budova na Laurinskej ulici.
Algans
Algans je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Tarn, v regióne Midi-Pyrénées.
Polohopis
Algans má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod.
Obyvateľstvo
Algans má 213 obyvateľov (2009).
Graf vývoja obyvateľstva:
Langon (Ille-et-Vilaine)
Langon je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Ille-et-Vilaine, v regióne Bretónsko.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Skylab 2
Priebeh letu
Vynesenie vesmírnej stanice Skylab na nízku obežnú dráhu Zeme sa označuje ako let Skylab 1, ktorý odštartoval v pondelok 14. mája 1973 o 13:30:00 miestneho času (17:30:00 svetového času) pomocou dvojstupňovej modifikácie nosnej rakety Saturn V zo štartovacieho komplexu 39A v Kennedyho vesmírnom stredisku. V priebehu štartu sa však vinou neutesnených ventilov na plášti stanice uvoľnil a odtrhol jej protimeteoritický a súčasne tepelný štít. Ten poškodil solárne panely. Následkom toho sa jeden z dvoch hlavných solárnych panelov úplne odtrhol, kým druhý zostal zablokovaný v čiastočne otvorenej polohe. Stanica tak trpela nedostatkom elektrickej energie. Zároveň kvôli chýbaniu tepelného štítu nadmerne stúpala vnútorná teplota. Riadiace stredisko sa snažilo absenciu tepelného štítu kompenzovať diaľkovým manévrovaním a rozličným natáčaním stanice voči Slnku, čím sa však rýchlo míňali rezervy jej dusíkových trysiek. Vznikli pochybnosti či bude stanica vôbec obývateľná.
thumb|left|170px|Štart misie Skylab 2, 25. máj 1973
Hlavným cieľom prvej expedície na Skylab, označovanej ako Skylab 2, bolo pokúsiť sa uviesť poškodenú stanicu do obývateľného stavu, oživiť jej systémy a vykonať vedecko-technické pokusy. Kvôli neočakávaným problémom so stanicou došlo k odkladu štartu prvej expedície najskôr o päť dní a následne o ďalších päť dní. Misia Skylab 2 nakoniec úspešne odštartovala v piatok 25. mája 1973 o 09:00:00,53 miestneho času (13:00:00,53 UTC) pomocou nosnej rakety Saturn IB zo štartovacieho komplexu 39B v Kennedyho vesmírnom stredisku. Po sérii manévrov sa v ten istý deň o 20:37 UTC kozmická loď Apollo s misiou Skylab 2 priblížila ku stanici Skylab, ktorá v tom čase letela nad Tichým oceánom. Pri následnom lete vo formácii posádka overila poškodenia Skylabu a potom sa voľne „zavesili“ za spojovací uzol stanice. O 21:56 UTC veliteľ Pete Conrad pripojil kozmickú loď k spojovaciemu uzlu Skylabu, ale nezatiahol spojovaciu sondu a nedošlo tak k hermetickému spojeniu lode a stanice. Po krátkom odpočinku a rýchlej večeri sa kozmická loď o 22:45 UTC odpojila a Conrad ju naviedol k boku stanice. Dňa 26. mája sa o 00:40 UTC otvorili dvere kabíny lode a pilot Paul Weitz sa pokúsil o prestrihnutie kovového pásiku, ktorý bránil vysunutiu krídla č. 1 so slnečnými batériami. Nepodarilo sa mu to a po 40 minútach jeho výstup do otvoreného vesmíru skončil. Potom Conrad naviedol loď k spojovaciemu uzlu stanice a pokúsil sa o pevné (hermetické) spojenie. Zlyhali však západky na špici spojovacej sondy kozmickej lode a ani ďalšie pokusy nepomohli. Astronauti tak museli už po druhýkrát v priebehu niekoľkých hodín dehermetizovať kabínu, otvorili poklop tunela v prednej časti lode a začali s opravou spojovacej sondy. Potom sa posádka pripravila na piaty a zároveň posledný pokus o hermetické spojenie so Skylabom. Tentokrát všetko fungovalo a o 03:50 UTC došlo k pevnému spojeniu kozmickej lode Apollo so stanicou. Po namáhavom dni sa posádka uložila k spánku. O 16:41 UTC astronauti prešli na palubu stanice. Najprv prievlakom na boku stanice vysunuli provizórny skladací „slnečník“, ktorý mal čiastočne nahradiť odtrhnutý tepelný štít (teplota vnútri stanice začala klesať rýchlosťou 1 °/h). Upratovanie stanice dokončili 28. mája a začali s lekárskymi experimentmi, vykonali prvú korekciu dráhy motorom kozmickej lode, pričom dobu obehu upravili tak, aby sa každý piaty deň priemet dráhy na zemský povrch presne opakoval, čo bolo dôležité pre snímkovanie.
thumb|[[kozmická stanica|Vesmírna stanica Skylab fotografovaná posádkou misie Skylab 2 pri odlete, 22. jún 1973]]
Americká tragédia
Americká tragédia (1925) je román amerického spisovateľa Theodora Dreisera. Román má reálne pozadie, autor sa inšpiroval skutočnou udalosťou z roku 1906. Uverejnenie románu vyvolalo kontroverzie.
Skylab 2
Priebeh letu
Dňa 31. mája došlo k poruche na jednom z akumulátorov prístrojového vybavenia ATM, čo ďalej znížilo príkon energie a obmedzilo vedecké pokusy. K oprave zaseknutého panela slnečných batérií museli astronauti Conrad a Kerwin vystúpiť do otvoreného vesmíru. Výstup sa začal 7. júna o 15:15 UTC a trval 3 hodiny, 25 minút. Conradovi sa po značnej námahe podarilo prestrihnúť hliníkový pásik blokujúci panel a roztvoriť ho na 40% (počas nasledujúcich 12 hodín sa zahrialo mazadlo a panel sa roztvoril úplne, čím sa príkon energie zvýšil o 6,5 kW). Kerwin vykonal menšie opravy na ďalekohľadoch ATM. Do 11. júna posádka zhotovila 5 533 snímkov zemského povrchu, 11 224 záberov Slnka a v nasledujúci deň začali s technologickými experimentmi s tavením materiálov. Vedecké pozorovania pokračovali aj v ďalších dňoch, pričom astronauti vykonali aj drobné opravy chladiaceho systému. Dňa 15. júna sa im podarilo pomocou aparatúry ATM zachytiť celý vývoj veľkej slnečnej erupcie. Posledný výstup zo stanice začal 19. júna o 10:55 UTC. Conrad a Weitz v priebehu 1 hodiny a 36 minút vymenili kazety s filmami v ATM a opäť vykonali drobné opravy.
Americká tragédia
Kniha prvá
V osude hlavnej postavy Clyda Griffithsa, syna chudobného pouličného kazateľa sa exemplárne vypĺňa metafora tragického životného osudu. Clyde Griffiths, ambiciózny ale nezrelý syn z kazateľskej rodiny v Kansas City, túži po úspechu a so svojimi obmedzenými a chudobnými životnými podmienkami je nespokojný. Jeho problémy sa začínajú, keď sa zamestná ako hotelový sluha v miestnom hoteli, v ktorom prichádza do kontaktu s luxusnejším životným štýlom a jeho snaha dosiahnuť lepší život, mu dodáva energiu v jeho konaní. V hoteli sa zoznamuje s oveľa skúsenejšími chlapcami, ktorí mu ukážu svet alkoholu a prostitúcie. Clyde robí všetko preto aby získal priazeň Horácie Briggsovej, dievčaťa ktoré s ním iba flirtuje. Vplyvom udalostí, ktorým sa vo svojej povrchnosti oddáva, sa v takomto hľadaní šťastia stáva vinným. Stáva sa účastníkom dopravnej nehody, ako spolujazdec v aute, ktoré zrazí dieťa. V záchvate paniky z miesta činu a Kansas City uteká.
Skylab 2
Priebeh letu
Kozmická loď Apollo s posádkou misie Skylab 2 sa odpojila od stanice 22. júna o 08:58 UTC a zostup k Zemi začal o 10:06 UTC. Ešte pred vstupom do atmosféry bola dráha lode postupne znížená, aby bola posádka po dlhodobom lete vystavená čo najmenšiemu preťaženiu. V ten istý deň o 13:49:49 UTC veliteľský modul misie Skylab 2 pristál na hladine Tichého oceánu. Miesto pristátia sa nachádzalo 1 300 km juhozápadne od San Diega a 9,6 km od hliadkujúcej lietadlovej lode USS Ticonderoga. Na rozdiel od letov predošlého programu Apollo boli astronauti vyzdvihnutí spolu s veliteľským modulom na palubu lietadlovej lode a až potom vystúpili z kabíny. Vtedajší svetoví rekordmani v dĺžke pobytu vo vesmíre opustili kabínu síce ľahko neistí, ale predsa po vlastných nohách. Dňa 24. júna odleteli vrtuľníkom do San Clemente v Kalifornii, kde sa stretli s Richardom Nixonom, prezidentom USA, a Leonidom Brežnevom, najvyšším predstaviteľom ZSSR.
Poznámky
<references group="pozn."/>
Americká tragédia
Kniha druhá
Počas kratšieho pobytu v Chicagu sa stretáva so svojim strýkom Samuelom Griffithsom, ktorý ho zamestná vo svojej fabrike na košeľové goliere v mestečku Lycurgus. Zo začiatku sa k nemu správajú ako k "chudobnému príbuznému", no po čase sa mu podarí dostať sa do lepších kruhov. Clyde po skúsenostiach z Kansas City začne viesť (pravidlami fabriky zakázaný) vzťah k chudobnej robotníčke pracujúcej v oddelení pod jeho dozorom Roberte Aldenovej. Roberta sa do neho zaľúbi. Na Clydovo naliehanie zblížiť sa intímne alebo vzťah ukončiť mu podľahne a otehotnie. Clyde sa venuje večierkom a rôznym spoločenským stretnutiam v lepších vrstvách, kde sa zaľúbi do mladej Sondry Finchleyovej a v jej elegancii, kráse a jej povrchných listoch a večerných stretnutiach nachádza ilúziu perfektnej budúcnosti. Vzťah s Robertou, ktorá s ním čaká dieťa, marí Clydove nádeje. Clyde trvá na vykonaní potratu, čo sa nedarí uskutočniť a preto Roberta nástojí na manželstve. Jej rastúce vehementné naliehania na sobáš sú v protiklade s jeho životnou predstavou. Potom, čo sa mu ukáže možnosť svadby s bohatou Sondrou a po Robertiných vyhrážkach, že ich pomer zverejní, dozrieva v ňom plán vraždy, ktorá má vyzerať ako nehoda. Naplánuje s Robertou výlet na jazero, kde ju po jej reakcii na to, že o manželstvo s ňou nemá záujem, udrie do tváre fotoaparátom, čím sa následne čln rozkýva a Roberta padne do vody. V dôsledku Clydovho nezáujmu, ktorý odpláva k brehu sa labilná Roberta utopí. Vcelku je nejasné, či išlo o skutok ako súčasť plánu vraždy alebo o inštinktívny čin z pohnútky.
Kniha tretia
Clyde je zadržaný, obvinený a postavený pred súd. Proces je senzácia, o ktorej píšu nielen miestne noviny, ale aj celoamerické denníky. Z týchto, a aj z politicky motivovaných dôvodov, je kruh miestnych verejných činiteľov zaujatý na Clydovom odsúdení. Snažia sa aj falšovaním dôkazov dokázať Clydovu vinu za každú cenu. Strýko z Lycurgu mu zadováži dvoch právnikov, ktorým sa nepodarí Clydovu nevinu dokázať. V podrobne popísanom súdnom konaní pred nesympatizujúcou porotou, počas ktorého boli čítané hlboko emocionálne listy Roberty Aldenovej adresované Clydovi, ho odsúdia na trest smrti. Výraznou postavou v tretej knihe je Clydova matka, stojaca na strane syna aj po vynesení rozsudku a v cele smrti až do úplného konca. Scény z väznice a korešpondencia matky a Clyda sú názorným príkladom pátosu v modernej literatúre.
Inšpirácia
T. Dreiser sa inšpiroval reálnym kriminálnym prípadom. Dňa 11. júla 1906 sa vo federálnom štáte New York na jazere Big Moose Lake v Adirondackom pohorí našiel prevrátený čln a telo 20 ročnej Grace Brownovej. Chester Gillette bol súdený a odsúdený za vraždu Brownovej aj napriek tomu že prehlasoval, že jej smrť bola nehoda. Ch. Gillette bol popravený na elektrickom kresle 30. marca 1908. Vražedný súdny proces vzbudil medzinárodnú pozornosť, keď sa čítali úryvky listov adresované Chesterovi Gillettovi. T. Dreiser počas štúdie prípadu uchovával výstrižky z novín o prípade niekoľko rokov, predtým ako román napísal. Postava Clyda Griffitsa je inšpirovaná Chesterom Gillettom, ktorých iniciály mien sa zhodujú.
Haguenau (mesto)
Haguenau ([], nemecky Hagenau, alsasky Hàwenau) je mesto na východe Francúzska v departemente Bas-Rhin v regióne Grand Est.
História
Koncom druhej svetovej vojny bolo počas bitky o Ardeny okolie Haguenau miestom bojov americkej 101. výsadkovej divízie s nemeckou 256. divíziou ľudových granátnikov.
Osobnosti mesta
Sébastien Loeb (* 1974), jazdec rally
Externé odkazy
Oficiálna stránka
Luneta (maľba)
náhľad|Luneta v Sixtínskej kaplnke náhľad|Sála s lunetami pod klenbou ([[Brémy)]] Luneta (z franc. lunette, zdrobnenina z lat. Luna, Mesiac) je polkruhová plocha steny (tvar Mesiaca v štvrti ), najčastejšie pod valenou klenbou nad oknami a dverami, prípadne maľba na takejto ploche. Niekedy sa ako luneta označuje aj akýkoľvek polkruhový dekoratívne útvar nad dverami, napríklad tympanón.
Príklady
Maľbu v lunetách preslávila Michelangelova výzdoba Sixtínskej kaplnky vo Vatikáne z rokov 1508-1512. Jeho maľované lunety a trojuholník nad nimi spájajú steny a strop, takže vnútro kaplnky pôsobí ako jediný celok. Výzdoba lunetami je potom charakteristická pre renesančnú, barokovú a novorenesančnú architektúru.
Landéan
Landéan je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Ille-et-Vilaine, v regióne Bretónsko.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Langouet
Langouet je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Ille-et-Vilaine, v regióne Bretónsko.
Poloha
Obec má rozlohu. Najvyšší bod je položený a najnižší bod
Obyvateľstvo
Počet obyvateľov obce je.
Nasledujúci graf zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci.
Almayrac
Almayrac je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Tarn, v regióne Midi-Pyrénées.
Obyvateľstvo
Almayrac má 297 obyvateľov (2009).
Graf vývoja obyvateľstva:
Alos (Tarn)
Alos je francúzska obec, ktorá sa nachádza v departemente Tarn, v regióne Midi-Pyrénées.