Česko-moravská_hranica
Hranica pozdĺž hranice okresov Ústí nad Orlicí a Svitavy a v okrese Svitavy
náhľad|Historický hraničný kameň na hranici Čiech a Moravy pri [[Český Lačnov|Českom Lačnove]] Keď hranica dospeje k Moravskej Sázave sleduje jej tok na severozápad (pričom neprebieha jej dnešným korytom, ale starým neregulovaným kľukatiacim sa, ktoré miestami zabieha až asi 86 metrov hlboko do susedného okresu Ústí nad Orlicí) a asi 319 metrov južne od sútoku s Lukovským potokom smeruje od Moravskej Sázavy na západ a potom na juhozápad stále po hranici okresov Svitavy a Ústí nad Orlicí, prechádzajúc južne od českých dedín Květná, Luková a Trpík, pri ktorej sa stáča na juh, vedúc ďalej lesom západne od Hřebečského chrbta (tu juhozápadne od Mladějovského hradiska opúšťa hranicu okresov Svitavy a Ústí nad Orlicí) až k osade Hřebeč, kde tento les opúšťa, rozdeľujúc túto osadu na českú a moravskú časť, potom sa stáča na západ k obci Kamenná Horka, pričom vytvára Svitavský výběžek. Obec Kamenná Horka je touto hranicou taktiež rozdelená na českú a moravskú časť, pričom tu hranica miestami prechádza stredom tunajšej cesty. Východne od tunajšieho kostola sv. Márie Magdalény sa hranica obracia na sever, pri Koclířovskom lese odbočí na západ, pričom delí tento les na českú a moravskú časť. Pri zákrute cesty medzi Svitavami a Koclířovom hranica ďalej pokračuje na sever k ceste spájajúcej Lačnov s Koclířovom. Po nej (čiastočne priamo jej stredom a čiastočne pozdĺž nej) potom hranica smeruje na severozápad a opúšťa túto cestu asi 431 metrov východne od jej križovatky s cestou vedúcou do českej obce Opatovec. V tomto mieste sa hranica odbočuje na severozápad stredom starej trasy cesty z Koclířova do osady Český Lačnov (súčasť obce Opatovec), pričom východne od tejto osady prechádza severne od železničnej zastávky Moravský Lačnov a pokračuje od nej na západ a neskôr na severozápad v tesnom južnom susedstve s Českým Lačnovom. Východne od osady Nový Valdek (ďalšia súčasť Opatovca) sa hranica stáča k juhu k Selským lesom, ktorými prechádza na západ po ceste vedúcej i po južnom okraji zástavby českej obce Kukle. Pozdĺž dotknutej cesty a miestami jej stredom zemská hranica prechádza ďalej na západ, pričom asi 340 metrov západne od posledných domov obce Kukle sa hranica súbežne s cestou stáča na juhozápad a neskôr na juh, pričom zo západu obchádza vrchol kopca "Na stráni", ktorý sa nachádza na Javornickom hrebeni asi 1192 metrov juhozápadne od zástavby moravskej obce Javorník. Hranica potom pokračuje na juh a v mieste, ktoré sa nachádza asi 720 metrov južne od vyššie zmieneného vrcholu sa obracia na juhozápad k ceste, spájajúcej obec Karle s jej časťou Ostrý Kámen. Keď zemská hranica dospeje k tejto ceste (pričom vedie po poli), odbočí k Ostrému Kamenu, pričom vedie stredom cesty a rozdeľuje Ostrý Kámen na menšiu českú a väčšiu moravskú časť. V tejto dedine vedie medzi domami s popisnými číslami 16 (dom v českej časti) a 17 (dom v moravskej časti) odbočí z cesty na juhozápad, na rohu záhrady domu s číslom 17 sa stočí k juhovýchodu, aby potom odbočila približne na juh prechádzajúc medzi domami s popisnými číslami 21 (dom v českej časti) a 28 (dom v moravskej časti). Keď po chvíli opustí intravilán Ostrého Kameňa, vedie mierne na juhozápad k ceste spájajúcej českú obec Květná s moravským mestom Svitavy. Túto cestu zemská hranica prekročí, aby sa na to oblúkovito vrátila k jej južnému okraju, pozdĺž ktorého pokračuje na západ a juhozápad až k malej českej osade Borová Krčma. Okolo tejto osady hranica prechádza na juh a potom na juhozápad do Černého a Radiměřského lesa. V Radiměřskom lese prechádza hranica tunajším vojenským priestorom. Juhozápadne od neho sa stáča na východ a juhovýchod k Radiměřskému potoku, ktorý preteká Radiměřou, ktorá vznikla spojením Českej a Moravskej Radiměře. Ako je zrejmé z indikačných skíc prechádza zemská hranica touto obcou východným a juhovýchodným smerom sčasti korytom Radiměřského potoka, sčasti komplikovane medzi domami alebo pozdĺž tunajších ciest až dospeje k rieke Svitavy, ktorej korytom (čiastočne však v rôznej vzdialenosti od neho) pokračuje na juh, prechádzajúc obcami Březová nad Svitavou a Brněnec. Južne od moravskej dediny Chrastová Lhota prestáva zemská hranica definitívne sledovať koryto tejto rieky a smeruje na západ, prechádzajúc severne od obcí Rozhraní a Študlov. Keď pri Študlove prekročí hranica cestu, ktorá do obce smeruje od českej obce Chrastavec, zamieri na juh a ďalej obchádza moravskú obec Bohuňov, pričom prechádza východne od Ducháčkovho vrchu, potom na východnom okraji osady Hutě prekročí riečku Křetínka a vstúpi do koryta bezmenného potôčika, ktorý tu do Křetínky ústi sprava. Proti prúdu tohto potôčika pokračuje na juhozápad až k jeho západnému prameňu (predmetný potôčik má ešte jeden, východný prameň).