Ivica_Matešić
Životopis
Na međunarodnom filmskom festivalu vojno dokumentarnog filma u Braccianu - kod Rima, film Darka Dovranića nastao po scenariju Ivice Matešića Jeremije Križ moje braće nagrađen je plaketom  Narodi i vojske za 2006. godinu. Trominutni dokumentarni film " Bombardiranje Zadra 1991." koga potpisuju zajedno Miljenko Dujela i Ivica Matešić nagrađen je u kategoriji povijest istog festivala za 2007. godinu također plaketom " Narodi i Vojske". Istu plaketu "narodi i vojske " dobio je zajedno s Bernardom Kotlarom za njihov film "Zadar-Maslenica 1993" u Braccianu 2008 godine, Njegov epitaf na centralnom križu gradskog groblja u Zadru "Oni su hrvatska njima je dugujemo" uklesan je gotovo na svim spomenicima poginulim braniteljima u Domovinskom ratu Zadarskog kraja. Također isti je upotrebljen za naslov knjige o nestalima u Domovinskom ratu ("Oni su Hrvatska njima je dugujemo", grupa autora Zagreb, 2006.). Matešičev tekst nalazi se na spomen ploči dvorane u Jazinama posvečen poginulim pripadnicima Tornada " Nitko im nije mogao reći")."Vrijeme garde hrvatske 1991" jedan je od najcitiranijih njegovih tekstova.Njemu se pridružuju pjesme "Ko zlato zemlje oni su bili" i "Cigla na putu"posvećena nestalim pripadnicima Zbora narodne Garde, a naroćiti uspjeh polućila je pjesma "Naresla je trava" posvećena Anti Gotovini pišćevu zapovjedniku i suborcu. U neku ruku ćovjeku koji ga je nagovorio da svoje prve radove skupi u zbirci "Križ moje braće" " Mir tebi gardo " naslov njegove knjige postao je naslov veb stranice udruge dragovoljaca Slavonskog Broda. Odlomci njegovih knjiga objavlje su u knjizi o stradanju Škabrnje "Naša Škabrnja". Također je citiran u drugom izdanju  Vojne psihologije ("Vojna psihologija 2", grupa autora Zagreb, 2002.) kao primjer za adaptaciju na bojišnicu, odnosno nakon rata za primjer adaptacije ratnika pri povratku u civilno društvo. Monsignor Marijan Oblak, zadarski Nadbiskup u miru naveo je radove Ivice Matešića u svom djelu "Tisuću petsto godina Zadarske nadbiskupije". Na znanstvenom skupu " Vukovar kao paradigma muke" doktor profesor Tihomil Maštrović kao svoj referat iznio je rad "Ratna proza Ivice Mastešića". Matešić je i autor teksta i njegov kazivatelj na CD Bernarda Kotlara " Ne zaboravimo 1993. Maslenica 2003." koga je urednik Danijel Kotlar. Prvim se radovima javio na početku Domovinskog rata1991.Nakon ranjavanja, neposredno nakon Maslenice ( 18.03 1993 na terenu Škabrnja-Prkos)1994 Izlazi mu prva zbirka " križ moje braće" Kratke priče, realističko -naturalističkog stila, koje ispričane u matešićevim kratkim rečenicama dosežu razinu epskog prikazivanja događaja. Najaći kad pripovjeda. Najslabiji kad filozofira.Tradicionalist, katolički intelektualac, ratnik. Izaziva dvojaku reakciju književne kritike.. jednako je slavljen kao i osporavan.Omiljen među pripadnicima Zbora narodne Garde, piše smišljeno u punoj angažiranosti intelektualne i emotivne napetosti. nagonski emotivan i eruptivno elementaran. Matešić kao da želi cijelu priću izreći u jednoj rijeći.Pripisuje mu se tvorba posebne književne podvrste.. tako zvane " Novele Ekskorte".. Njegov književni svijet je uzrujani svijet boišnice ... kako ratne tako i one civilne... otuda naziv njegovih kolumna. Njegovo pisnje ne vodi ni povijest, ni kritika, ni statistika.. ono piše život. Jeremija ga bilježi.Možda je poslije Krleže jedini progovorio tako snažno o životu hrvatskih vojnika. Piše o brzini zaborava i nestanku ushita vremena Domovinskog rata. Njegovih ljudi i događaja. Domaća kritika uspoređivala ga je s Mailerom, Hemigwejwm, Markezom, Gorkim,, no u svom izričaju,najbliži je Isaku Babelju, odnosno Ernestu Jungeru