Jajce
Geografija
Prema do sada izvršenim geološkim istraživanjima na području općine Jajce, utvrđeno je da najdublji istraženi geološki slojevi tla pripadaju geološkim periodima silura i devona, iznad kojih se nalaze sedimenti karbona i permo-trijasa. Na njima su nataloženi slojevi paleozojskih škriljaca i mezozojskih krečnjaka, kojima pripada najveći dio terena općine Jajce. U periodu jure i krede nastavljena je kontinuirana sedimentacija koja se u gornjim slojevima završava neogenim laporovitim krečnjacima, laporima, glinama i sedrastim krečnjacima. Kao što je rečeno, najdublji istraženi geološki slojevi tla u općini Jajce pripadaju geološkoj eri paleozoika, i to periodima silura, devona i karbona. Međutim, litološki slojevi ovih paleozojskih perioda prekriveni su mlađim naslagama iz era mezozoika i kenozoika. Na osnovu geološke karte Bosne i Hercegovine može se utvrditi da je paleozojski paleoreljef na području općine Jajce, utvrđen u površinskom sloju i zastupljen je samo u krajnjem južnom dijelu općine, i to južno od naselja Kokići i Grdovo. U ovom području izgrađen je od naslaga mlađeg paleozoika koje su zastupljene različitim vrstama klastita, krečnjacima, argilošistima i filitima. Naslage permotrijasa zahvataju južni dio općine Jajce i ustvari predstavljaju navlaku koja leži preko krednih i miocenskih naslaga u pravcu sjevera sve do naselja Krezluk, Stare Kuće, Biokovine i Rika, odnosno do donjeg toka Plive, od Plivskih jezera do vodopada. Granicu ovog područja prema jugozapadu predstavlja rijeka Vrbas od naselja Vinac do naselja Čojluk. Još jedno manje područje permotrijasa nalazi se na prostoru Otomalja i Žaovina, južno od Velikog plivskog jezera. Naslage permotrijasa uglavnom su zastupljene klastitima, krečnjacima i kvarcitima. Donji trijas (verfen) predstavljen dobro uslojenim krečnjacima i klastitima, zahvata manje površine na krajnjem jugozapadu općine u prostoru Doganove Kose, te prostor južno od Plivskih jezera, između Otomalja, Žaovina i Kamenica. Naslage srednjeg trijasa (anizik) predstavljene su uslojenim dolomitima i zahvataju prostor brda Ćusine, te širi prostor naselja Kamenice i Drenov Do, kao i uski pojas oko donjeg toka rijeke Plive, od Plivskih jezera do njenog ušća u Vrbas. Od naslaga jure na području općine Jajce susreću se samo naslage donjo-srednje jure (lijas-doger), i to predstavljene uskim pojasom sjeverno od Plivskih jezera, zahvatajući prostor brda Lice. Ove naslage predstavljene su slojevima krečnjaka s rožnjacima. Donja kreda općenito, zahvata veće površine na prostoru općine Jajce. Ove naslage prostiru se na području Gole planine između naselja Barevo, Zdaljevac, Kuprešani, Vukičevci, Pšenik, Carevo Polje, Vrbica, Gornje i Donje Mile, Borci, Mačkovica i Brđani. Naslage donje krede predstavljene su dobro uslojenim krečnjacima i dolomitima. Naslage valenda, koji takođe pripada epohi donja kreda, registrovane su u jugoistočnom dijelu općine Jajce na području naselja Krezluk, Brvanci, Dogani, Biokovine, Stare Kuće i Rika, zahvatajući u potpunosti prostor Dnolučke planine sve do naselja Kruščica i Bučići. Naslage valenda predstavljene su krečnjacima, dolomitima i laporima. Donjo-gornja kreda predstavljena krečnjacima, dolomitima i klastitima, registrovana je samo u uskom pojasu u sjevernom dijelu općine, od naselja Seoci na istoku, preko Gornjeg i Donjeg Bešpelja do naselja Vlasinje na zapadu. Naslage gornje krede (senon) zahvataju znatne površine na području općine Jajce. Ove naslage, predstavljene krečnjacima, dolomitima i klastitima sa elementima fliša, zahvataju prostore u istočnom dijelu općine oko naselja Šibenica, Kruščica, Bučići, Lendići, Doribaba i Bistrica, te se dalje prema zapadu pružaju prostorima od Ranča planine, preko Smionice i Zdaljevca, do područja sjeverno od naselja Barevo. Tercijarne naslage, predstavljene epohom neogena, odnosno naslagama donjo-srednjeg miocena, zahvataju prostor istočno od grada Jajca, prekrivajući pri tome prostore naselja Bulići, Lupnica, Karići, Divičani i Podlipci. Naslage donjo-srednjeg miocena predstavljene su klastitima, krečnjacima i ugljevima. Kvartarne tvorevine, kao najmlađe, na području općine Jajce predstavljene su izvorskim, jezerskim, barskim i terasnim sedimentima, proluvijalnim, deluvijalnim i aluvijalnim nanosima i siparima i uglavnom su zastupljene duž toka rijeke Plive. Izvorski sedimenti, predstavljeni naslagama sedre, zastupljeni su duž korita Plive, od Velikog jezera do njenog ušća u Vrbas, a sam vodopad leži u naslagama sedre debelim oko 60 m. Jezerski i barski sedimenti izdvojeni su u gornjem dijelu Velikog Plivskog jezera. Proluvijalni nanosi, izgrađeni od slabo zaobljenih komada krečnjaka, dolomita i klastičnih stijena pomiješanih sa pijeskom i glinom, izdvojeni su na Poljanama, dok se deluvijum (odlomci krečnjaka, dolomita i klastita) javlja u planinskim oblastima. Aluvijalnih nanosa ima duž dolina Vrbasa, Plive, Ugra, Rike i drugih vodotoka. Litološki i granulometrijski sastav im je raznovrstan, u zavisnosti od mjesta akumulacije i udaljenosti od primarnih slojeva. Sipari se redovno nalaze u području strmih padina, u koje su duboko usjekle svoje doline rijeke Vrbas, Ugar i druge manje rijeke, a njihov sastav zavisi isključivo od litološkog sastava zaleđa, dok granulacija odgovara visinskom položaju i kreće se od sitnozrnih fragmenata do metarskih blokova. U terenima obraslim šumom siparske mase su većinom stabilizovane.