Sljeme_(poduzeće)
Povijest
Tvornica mesnih prerađevina tj. PIK Sljeme je osnovano odlukom Vlade NR Hrvatske 1946 godine. PIK Sljeme je nastavilo proizvodnu tradiciju mesoprerađivačke tvornice "Katarina Rabus i sin" koja je osnovana 1879 godine u Zagrebu, te 1921 preseljena u Sesvete. PIK Sljemenu je 1958 godine bila pripojena Gradska klaonica u Zagrebu. 1965 godine PIK Sljeme je osnovalo tvornicu stočne hrane, te 1966 svinjogojsku farmu. Osnovna djelatnost PIK Sljeme je bilo stočarstvo, poljoprivredna proizvodnja, uzgoj peradi za meso i jaja, klanje stoke i pakiranje mesa, proizvodnja stočne hrane, mesa i mesnih prerađevina. PIK Sljeme radna organizacija (RO) se sastojala od pet osnovnih organizacija udruženog rada (OOUR), i to: Svinjogojske farme OOUR, Mesne industrije OOUR, Tvornice stočne hrane OOUR, Crpilišta Sljeme OOUR i Elektronskog računskog centar OOUR. 1988 godine je zbog teškoća u poslovanju otvoren stečajni postupak nad četiri OOUR-a u sastavu PIK Sljeme RO. Koncem 1991 PIK Sljeme je imalo 624 zaposlenika. Odluku o pretvorbi PIK Sljeme iz društvenog poduzeća u dioničko društvo (d.d.) donio je radnički savjet 11. 6. 1992 godine. Temeljni kapital Sljemena je bio utvrđen na iznos od 60 milijuna njemačkih maraka (DM). PIK Sljeme je bilo privatizirano 1994 godine tako što je samo poduzeće kreditiralo 610 ortaka, odnosno PIK Sljeme je plaćalo obveze ortaka za kupnju dionica. 2001 Sljeme je preuzelo poduzeće Finagra iz Zagreba za svega 787 tisuća kuna (HRK) (201 tisuća DEM), tj. Hrvatski fond za privatizaciju prodao je dionice po cijeni od 3,90 HRK za dionicu, a što je samo 1 posto nominalne vrijednosti dionice. Dionice su sveukupno nominalno vrijedile 20 milijuna DEM. U Fondu su tako nisku cijenu opravdavali insolventnošću poduzeća, tvrdilu su da je Sljeme tada bilo neprekidno blokirano šest mjeseci. Državni ured za reviziju Hrvatske je pak zaključio da je Sljeme bilo insolventno samo osam dana, te da nije bilo uvjeta za donošenje odluke o prodaji dionica po stečajnim uvjetima. Predsjednik Fonda za privatizaciju u to vrijeme je bio HSLS-ov Hrvoje Vojković, a predsjednik Upravnog odbora SDP-ov Slavko Linić. 2006 godine nad Sljemenom je bio pokrenut stečaj. Sljeme je likvidirano 2006 godine iako je bilo među najpoznatijim mesnim industrijama u SFR Jugoslaviji i jedan od najvećih izvoznika na američko tržište. 2014 godine bivši radnici Sljemena su Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta (USKOK) predali dokumentaciju i dali izjave kojima terete zagrebačkog gradonačelnika Milana Bandića i Finagru za propast mesne industrije Sljeme. Optužili su Bandića da je isplatio 35 milijuna HRK iz gradskog proračuna za plaće i otpremnine radnika, kako bi zaustavio već pokrenuti stečaj Sljemena. Time je bio otvoren put nestanku vrijednih strojeva, ogromnih zaliha mesa, a potom i rasprodaji nekretnina Sljemena procijenjenih na 186 milijuna HRK, a koje je Bandić potpisanim ugovor prebacio na Zagrebački holding. Bivši radnici Sljemena vjeruju da bi (USKOK) treba istražiti gdje je završio novac i u kojoj mjeri je najveći dioničar Sljemena, Finagra, suodgovoran za njegovo uništenje. Logotip tj. marku (brend) Sljeme je kupio Agrokor za 1 milijun eura (EUR).