Feliks_Barušić
Djela
Osnovna namjena zbirci „Sretne naravi“ – vesele epizode iz običnog života“, (Osi-jek, 1907.) bila je prema autorovim riječima zabavljanje čitatelja. U svojoj Popratnici (svoje-vrsni predgovor ) Feliks Srećko Barušić piše: „Danas ljudi putuju mal¨ ne svuda po svijetu bez putnice, no ipak ima država, u koji-ma i najčestitiji putnik mora iskazati putnim listom, da se unaprijed zna, tko je i šta je. Da ne bude o tom sumnje, šta se hoće ovom knjigom, dajem joj za svaku sigurnost ovu, u neku ruku – putnicu: … Jedina je svrha knjižici da čitatelja dobro zabavi time, što se na doživ-ljaje običnih ljudi u svakidašnjem životu gleda veselim pogledom; drugo što ne-ka se od nje ne očekuje i ne traži. Nađe li ipak tkogod u njoj ma kakvu pouku, to bolje. … Da joj ne bude prevelika prodajna cijena, radi koje se i bolje knjige često ne kupuju, štampana je mal ne čitava na posve običnu papiru.“ Pisac. U trinaest veselih epizoda u Sretnim naravima nižu se likovi nespretnjakovića, obije-snih mladića spremnih na podvalu, naivaca, ali jednako tako izbijaju u prvi plan ljubavni jadi i ljubavne zgode i nezgode zaljubljenih mladića, djevojaka i udovih žena, ali i topla roditelj-ska ljubav spremna na sve ustupke i oproštaje. Iz sadržaja tiskanog na prvoj stranici Sretnih naravi doznajemo da su u Veselim epi-zodama iz običnog života sljedeće pripovijetke: „Popratnica“ 1.	Samarjanka 2.	Potkova 3.	Eva 4.	Kako je gazda Mirković pčele selio 5.	Otac obitelji 6.	Matesov bolesnik 7.	Vilenjak 8.	Neprilike Janka Butkovića 9.	Zgoditak 10.	U proljeću 11.	Certifikat 12.	Stvar poštovane Klepetičke 13.	Dobričina U Samarjanki opisuje Viktora Kovača, gospodina od kojih 50 godina, koji je u mla-dosti putovao po svijetu te iz tuđine donio širok pogled na trgovačke prilike kojima se bavio potrošivši znatan dio naslijeđena imutka. Njegovi su ga sugrađani „štovali, njegovali i voljeli zbog zlatna poštenja, dobra srca i ugodnih forma u druženju “. Utuvio si u glavu da mora biti mecena svoga rodnog grada te je potrošio i ostatak imetka kockajući. Stanuje kod udovice Galićke koja osjeća dužnost da mu se oduži kada se on razbolio od tifusa na opće čuđenje „jer vode nije nikada pio“. U svom gorljivom pomaganju, unatoč Viktorovom odbijanju ona ga toliko njeguje da je na kraju s visokom temperaturom u bundi, šubari na glavi i papučama na nogama pobjegao u krčmu da se spasi od nje. Potkova duhovita pričica o odnosu roditelja i djece. Zabrinuti roditelji pomišljaju na najgore scenarije, a na kraju sretni da se dijete vratilo živo i zdravo zaboravljaju na sve izre-čene prijetnje. Eva je šaljiva zgoda o koketiranju šesnaestogodišnje djevojke Milke s Mirkom, mla-dićem od koje 24 godine, ali joj se na Mirkovu nevolju više dopada jedan ljepši. Lukavi Mir-ko će sve poduzeti da je osvoji simulirajući samoubojstvo. Kako je gazda Mirković pčele selio jest priča o nespretnjakoviću kojega su pčele izu-jedale prilikom transporta vlakom. Otac obitelji – pripovijetka o udvaranju mladog pristava gospođici Miciki i njenom obolijevanju i preporuci da radi zdravlja ode dvamjeseca na more. Otac obitelji gospodin An-to Kupusarović i mama Vicika radosno primaju tu vijest i uz mnoge dogodovštine ljetuju na moru sa svoje četiri kćerke. Ovo je i zgodna prigoda da se upoznamo s počecima i začecima turizma u našim krajevima, u to vrijeme namijenjenog Nijemcima i Austrijancima. Matesov bolesnik je šaljiva priča o umišljenom bolesniku i načinima njegova liječe-nja i mršavljenja. Vilanjak je poučna bajka o tome kako možemo izigravati dužnosti i obveze sve do od-ređene granice, a onda nas to može skupo stajati. Sve je to priča o jednom „lijenom“ konju koji je uživao u zabušavanju. Neprilika Janka Butkovića. Zaljubljeni mladić pokušava iskazati sve svoje vrline pred svojom odabranicom, a zavidni prijatelji namjerno ga prikazuju pijancem i prostakom. Naravno, sve se rješava i sretno završava. Zgoditak – nije važno dobiti na lutriji zgoditak, bitno je da ljudi u to vjeruju, a pro-mućurni Pero Garavac pokušava to okrenuti u svoju korist i oženiti se bogatom djevojkom. U proljeću. Umirovljeni kotarski sudac Milinović na svom imanju zatječe Ivana koji si želi revolverom oduzeti život jer mu se voljena vjenčala s drugim. Milinović odvraća mla-dića od nakane, a nesretni mladić se nakon pola sata zaljubljuje u njegovu kćer Šteficu. Certifikat. O susretu dvojice prijatelja u mračnom kupeu koji u strahu ne znajući s kim su probdiju cijelu noć bez sna. U svojoj trećoj zbirci „Pabirci“ (Osijek, 1912.), koja je srodnog sadržaja s prethodne dvije, pisac naglašava da su nastale pabirčenjem po svagdanjem životu. Zbirka se sastoji od deset pripovjedaka: 1. Zakopana blagajna, 2. Gospodin Rodo i gospa Rodinica, 3.Na putu k slavi, 4. Dvije molit-ve, 5. Dobri profesor, 6. Mlijeko, 7. Drozd, 8. Njih troje, 9. Dobri ljudi, 10. Karike u lancu