Slovenska_književnost
Srednji vijek
Prvi pisani trag slovenskog jezika je molitva zapisana u tzv. Frajzinškom rukopisu. Rukopis je sastavljen negdje između 972. i 1039. u dolini rijeke Möll a nosi ime po gradu Freisingu, gdje je nekad bila jedna od najmoćnijih biskupija na prostorima današnje Bavarske i Austrije. Potom, pored Frajzinškog rukopisa, imamo nekoliko drugih dokumenata od 12. do 15. stoljeća koji nam svjedoče o postojanju i razvitku narodnog slovenskog jezika koji se koristio na tlu istočnih Alpa: Rateški rukopis (Rateče, oko 1380), Stiški rukopis (Stična, oko 1428-1440), Videnski rukopis (15. vijek), Černjejski rukopis (kraj 15. vijeka), Starogorski rukopis (Čedad, oko 1492-1498). Često se radi o molitvama ili homilijama koje su svećenici zapisivali na lokalnom slavenskom jeziku kojim je se narod služio da bi ih pokrstili. thumb|left|200px| Stranica [[Brižinski spomenici|Frajzinškog rukopisa. ]] U godinama 1130–1144 Gebhard I. Savinjski pojavljuje se kao grof u Savinjskoj dolini. Od njega počinje dinastija Celjskih grofova, najuticajnija plemićka obitelj na ovim prostorima. U rukopisu Nomina defunctorum (1161.) znamo o postojanju Ljubljanske tvrđave, koja vjerojatno nastaje početkom stoljeća kao Castrum Leibach, vezan za Akvilejsku patrijaršiju. Bitna povijesna promjena dešava se 1273. godine kada grof Rudolf postaje Njemačko-rimski kralj da bi 1282. godine darovao svojim sinovima u nasljedsvto zemlje Koruške (Kärnten) i Marcae Vindicae (tj. Slovenska krajina ili Dolenjska). Samo nekoliko godina kasnije (1308.) Celjski grofovi postaju habsburški vazali. Dakle današnje slovenske zemlje ulaze u okvir politike moćne Habsburške dinastije, tako da će se slovenski jezik razviti kroz puna šest stoljeća u austrijskom prostoru i pratiti tokove austrijske kulture. Istočne Alpe i dolina rijeke Save su bili porodični nasljedni posjedi Habsburgovaca, drugačije rečeno nasljednik habsburške dinastije je na danu ustoličenja nasljeđivao među ostalim i današnju Sloveniju, što nije važilo za Mađarsku a u nekim slučajevima ni za Česku. Slovenija je bila strateški značajna periferija, odnosno unutarnja strana južne habsburške granice. 1382. godine grad Trst predaje se Habsburgovcima ne bi li se obranio od Mletačke republike. 1408. Barbara Celjska se udaje za češko–njemačkog princa Sigismunda, koji je udovac od kraljice Marije Anžuvinske i preko njene linije nosi krunu Mađarske i Hrvatske. Nakon rata protiv Husita, papa Eugen IV. (Mlječanin Gabriele Condulmer) okrunuje 1433. Sigismunda i on postaje kralj Rimskog carstva. Carica Barbara je uticajna politička figura u dvoru, ima značajnu ulogu pri stvaranju Zmajskog reda dok protivnici pričaju o njoj kao o »Mesalini Germanije«. 1437. car Sigismund je naredio da carica Barbara bude uhićena i zatočena u Požun zbog dvorske zavjere koju je spremala zajedno za poljskim kraljem Vladislavom Jagelovićem. Sigismund je umro iste godine a Barbara je puštena na slobodu, nakon čega se nastavio njezin buran život u Mađarskoj, Poljskoj i Českoj. Njezina i Sigismundova kćeri Elizabeta 1421. udala se za cara Albrechta II. Habsburškog. Nakon smrti nasljednika Ladislava V. u Pragu 1457. otvara se kriza u nasledstvu Habsburške dinastije. Međutim kada 1456. godine Ulrik Celjski umire u osmanskoj opsadi Beograda protiv sultana Mehmeda II., nestaje muška linija u obitelji Celjskih grofova te njihovo imanje prelazi u ruke Habsburgovaca kada Friedrich III. iskorištava krhkost Celjske lokalne vlasti u korist svog nacrta da se usredotoči vlast nad Austrijskim zemljama i nad Germanskom carstvu. U čast svoga nacrta, Friedrich III. stvara 1461. biskupiju Laibach (dioecesis Labacensis) čija središnjica je u bazilici sv. Nikole u Ljubljani. Prvi ljubljanski biskup je Sigismund von Lamberg, plemić iz Steyra sklon humanizmu. 1478. godine Habsburzi grade Schloß Marburg. Potom baš u prvoj polovici 15. stoljeća (Albrecht II. i Friedrich III.) dinastija Habsburg je utemeljila svoj monopol nad krunom Svetog Rimskog Carstva, tako da slovenskim prostorom neprestano teku preko Beča mnoge srednjoeuropske struje koje ostavljaju tragove carskih problema.