Nefertiti
Nefertitin trag u istoriji
mini|desno|250px|Nefertiti i Amenhotep Uvid u lepotu ove kraljice daje nam jedno od najpoznatijih egipatskih blaga – bista kraljice Nefertiti. Ovo je po oceni mnogih jedno od najsavršenijih umetničkih radova načinjenih pre nove ere. Bista se čuva u Egipatskom muzeju u Berlinu. Ne zna se kako je dotle stigla, no sigurno je to da ju je Adolf Hitler svrstavao u svoje lično blago, i da je egipatsku faraonku doživljavao kao jednog od svojih idola. Smatra se da je do danas preživela zato što je postojala greška u izradi i nikada nije bila izložena u hramu. Ovo su samo pretpostavke, jer je bista pronađena u radionici kipara sa oštećenjem levog uha. Glavni kipar, Tutmozis, nije na ovoj skulpturi izradio levo oko. Najpre bismo pomislili da je lepa Nefertiti još za života izgubila oko. Ova teorija nije tačna jer je osporavaju drugi nalazi. Oko toga kakvi su pravi razlozi za to da skulptura nema oko razni stručnjaci nisu bili jedinstveni u svojim mišljnjima. Postoji mišljenje da je skulptura imala oba oka i da je jedno ispalo tokom vremena, kao i mišljenje da je to bio rezultat napada na njenu ličnost. U naučno popularnoj literaturi koja nam je dostupna postoji mišljenje da Ahenaton je već kada se Nefertiti za njega udala (kada je imao 17 godina) patio od seksualnih poremećaja a prema najnovijim nalazima iz Amarne, Nefertiti je bila sklona avanturama i pitanje je da li se zaljubila i u vajara Tutmozisa dok mu je vrlo često sedela kao model i koji je verovatno znao da je već brojnim muškarcima poklonila svoju naklonost dok je njega odbila, pa joj se na ovakav način osvetio i na ovakav način unakazio svoje delo time što ga nije završio. Samo jedan metar od ovog dela nađeno je i poprsje Ahenatona koje je bilo razbijeno i u krhotinama, što je moguće bilo u trenutku vajarevog besa. Ona i Ahenaton će još biti upamćeni i po jedinstvenom stilu u celokupnoj egipatskoj umetnosti. Stvorili su nov pravac, koji je tradicionalnu egipatsku monumentalnost i preveliku ozbiljnost, na nešto manje od sto godina stavio na stranu. U njihovoj umetnosti (koja nije trajala ni sto godina, a obeležava se kao umetnost Amarne), čovek se smeje, pravi prirodne pokrete, slikan je i vajan realno, onakav kakav je u prirodi, a ne idealizovan i božanski lep faraon, kako se radilo dve hiljade godina pre njih. Na osnovu toga se danas vidi da je Ahenaton imao izvesne deformitete, i da, za razliku od svoje supruge, uopšte nije bio lep. Revolucija u umetnosti, revolucija u religiji i veoma nekonvencionalan život, učinili su ovaj par najvećim reformatorima Starog Egipta. Ono po čemu će Nefertiti ostati upamćena dok je sveta jeste njena legendarna lepota. Zapadni istoričari je zbog toga svrstavaju u tri popularne egipatske kraljice (zajedno sa Hatšepsut i Kleopatrom). Ova vladarka vodila je život kakav nije imala nijedna egipatska kraljica ni pre ni posle nje. Sa svega sedamnaest godina postala je vladar, kojeg je voleo ceo Egipat. U isto vreme bila je i reformator i jeretik. Pred kraj svog života dala je sebi titulu Neferneferuaten Nefertiti, što znači sve su savršene lepotice Atonove. Time se proglasila faraonom, i od tada je sa žezlom i mlatilom u rukama, bila poštovana kao boginja na zemlji. Posle njene i Ahenatonove smrti, Amarna je razgrađena kamen po kamen, progutao ju je pesak. Bilo kako bilo, Nefertiti se više od tri hiljade godina smatra najlepšom ženom koja je ikada hodala svetom.