Jiangsu
Historija
lijevo|mini| Palača Chaotian u [[Nankingu]] Tijekom najstarijih kineskih dinastija, područje Jiangsua je bilo izvan središta kineske civilizacije koja je bila u Henanu. Ovdje je obitavao stari narod Huai Yi (淮夷), koji je tijekom dinastije Chou osnovao države Wu s prijestolnicom u Gusu, današnjem Suzhou. Prema predaji, 495. pr. Kr., Fu Chai, gospodar države Wu, osnovao je grad Yecheng na području današnjeg Nanjinga. Kasnije je na tom prostoru postojalo nekoliko gradova koji su često uništavani i obnavljani, posebno u doba nestabilnosti dok je postojalo više kineskih država. Kralj Helü od Wua je 484. pr. Kr. uspio pobijediti državu Qi koja je bila najjačom silom na sjeveru, u današnjem Shandongu, ali je državu Wu osvojila država Yue iz Zhejianga 473. pr. Kr., a nju opet zapadna država Chu 333. pr. Kr., da bi ih naposlijetku sve osvojila država Qin 221. pr. Kr., čime je nastalo Kinesko Carstvo. God. 229., tijekom razdoblja Tri kraljevstva (222.-280.), prijestolnica države Wu je premještena iz Suzhoua u Nanjing, koji se tada zvao Jiankang; po čemu je cijela pokrajina dobila ime. Jiankang je od 317. do 518. god. bio glavni grad dinastije Jin. Za vrijeme dinastije Sui, dok je Kina bila podijeljena na Sjevernu i Južnu državu, bio je glavni grad Južne države. U 10. st., za vrijeme dinastije Tang (618.-907.), je bio glavni grad Južne Tang države. Za vrijeme dinastija Sung (960.-1279.) i Yuan razvila se tekstilna industrija bazirana na proizvodnji svile, a Suzhou i Yangzhou su postali sinonimi bogatstva i luksuza. U to vrijeme počeli su nastajati klasični vrtovi Suzhoua, koji su upisani na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Aziji i Oceaniji jer uključuju "glavne odlike klasičnih kineskih vrtova s izgrađenim krajolikom koji imitira prirodnu scenografiju kamenja, brda i rijeka sa strateški smještenim paviljonima i pagodama", te tako "svojim besprijekornim dizajnom odražavaju duboku metafizičku važnost prirodnih ljepota u kineskoj kulturi". lijevo|mini| Bogato naselje Zhouzhuang u gradu [[Kushanu je slavno po svojoj mreži kanala]] God. 1368. Jiankang je obnovljen i postao je glavni grad dinastije Ming koja je vladala cijelom Kinom. Od tada se zove Nanjing, što znači „južna prijestolnica”, kao pandan Pekingu koji znači „sjeverna prijestolnica”. U to doba su izgrađene su i gradske zidine koje su tada bile najduže gradske zidine na svijetu, a opstale su do danas. Smatra se da je 1400. godine Nanjing bio najveći grad na svijetu s oko 480.000 stanovnika. Iz tog doba datiraju i carske grobnice dinastija Ming i Qing. mini| [[Klasični vrtovi Suzhoua#Popis vrtova|Skromni upraviteljev vrt se smatra za najljepši vrt u južnoj Kini]] mini| 76 m visoka pagoda Beisi u Suzhou, izgrađena je od 1131.-1162., tijekom [[dinastija Sung|dinastije Sung]] God. 1421. glavni je grad preseljen u Peking, te od tada Jiangsu gubi značaj. God. 1644. Nanjing je ponovo postao glavni grad jer su Peking zauzeli pobunjenici iz Mandžurije koji će osnovati dinastiju Qing. Tada je Kina bila podijeljena i u Nanjingu je vladala Južna Ming dinastija koja nije dugo trajala i dinastija Qing je zavladala cijelom Kinom. Za vrijeme njihove vlasti se Nanjing zvao Jiangning i u njemu je bilo sjedište potkralja koji je vladao „južnom pokrajinom pod izravnom upravom” (南直隸, nanzhili) Jiangnan. Tijekom Prvog opijumskog rata Nanjing su napali Englezi, te je u njemu zaključeno primirje kojim je rat prestao 1842. (sporazum iz Nankinga). Sredinom 19. st. je bio glavni grad pobunjeničke države Taiping.