cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Нишка Бања
Геоморфолошке одлике
Брдо Коритњак представља типски предео покривен красом, у одмаклом стадијуму морфолошко-хидролошког развитка, на површини од око 2,5 km², на коме је откривено двадесетак вртача различитих димензија. Вртачасти крашки облици могу се наћи и у самој Нишкој Бањи. Тако се на бањском простору могу видети облици антропогене геоморфологије, на доњој тераси која се диже одсеком од нишавске равни високим 18 до 22 метара, и на којој су постојала левкаста удубљења врела, веома богата калцијум-карбонатом који се таложио на њиховом ушћу, пошто се ту разливао.
Кречњачки блок Коритњак укљештен је између три раседа: Заплањског, на северозападу, Нишавског раседа на северу и Студенског раседа на североистоку. Дуж Студенског раседа усекао се Раутовачки поток, који има посебан утицај на квалитет вода термалних врела Нишке Бање.
И поред заштитних мера, на Коритњаку у рејону Нишке Бање на релативно малој површини, запажају се скоро сви денудивни облици, који наговештавају интензиван процес. Ови облици везани за антропогене објекте: путеве, насеља и обрадиве површине, према степену денудованости највише угрожавају југоисточни део Коритњака. Ту се претежно срећу процепи и пролоке, али и индуциране вододерине (четвртог степена денудивности), које за последицу имају напуштање обрадивих површина.
Тектонске карактеристике
Сићевачка клисура се налази на јужнонишавском раседу (у непосредној близини Јелашничког и Кутинског раседа) којим је формиран јужни обод нишког терцијарног басена, који је јасно изражен и на северним странама Кованлука изнад Нишке Бање. Он се укршта са заплањским и студенским раседом, дуж којих је вршено спуштање терена и формирање неогених басена. У овој раседној зони избијају терме Нишке Бање. Геолошко-морфолошка разноврсност је једна од основних карактеристика овог подручја у коме преовлађујућу масу стена чине мезозојски кречњаци.
Сеизмолошке карактеристике
Свакодневну егзистенцију простора Нишке Бање понекад је прилично реметио и „наставак” сеизмолошких активности. Исте су била с различитим интензитетом, готово у непрекидном низу година, посебно везано за следећа два уочљива периода од средине седме па до средине девете деценије 19. века. Јачи земљотреси су забележени 1867, 1868, 1869, 1870, 1871. и 1872, као и 1876, 1878, 1879, 1881, 1883, 1885. и 1886. године. И они су, као и претходни, свакако „оставили” незнатне или упадљиве последице на географију Нишке Бање и Нишке котлине у целини.
Климатске одлике
Просечна годишња температура ваздуха (11,74 °C) сврстава Нишку Бању и њену околину (нишку котлину) у пределе са умереноконтиненталном климом и најтоплије подручје Србије. Средња месечна температура у Нишкој Бањи, за период (1950—2009) показује правилан распоред са појавом једног истакнутог минимума у јануару и максимума који је готово истоветан током јула и августа, са средњом годишњом температуром од 11,74 °C. Најтоплији месец је јул са просечном температуром од 21,4°C (и у просеку, топлији од августа за 0,2 °C), а најхладнији јануар са средњом температуром од -0,2°C.
Зиме су у Нишкој Бањи дуге, али не превише хладне. Трају у просеку 99 дана са средњом температуром од 1,53 °C. Позитивна јануарска и висока средња зимска температура указује на општи карактер зиме у Нишкој Бањи. Међитим, не тако ретко могући су и краћи периоди са негативним температурама. Средњи број мразних дана није велики (77,2), али они се јављају од септембра до априла. Такође, није ретка ни појава ледених дана. Готово сваки четврти јануарски дан би се могао сврстати у категорију ледених дана.
Пролеће и јесен су у правом смислу у Нишкој Бањи прелазна годишња доба. Пролеће је дуже од јесени за осам дана, али јесен је топлија од пролећа за 0.2 °C.
Лето је у Нишкој Бањи дуго и топло. Траје 108 дана (15 дана дуже од календарског лета) са средњом температуром од 21,37 °C. Током јула и августа готово сви дани су са температуром изнад 25 °C (летњи дани), сваки други је тропски дан (учесталост је у августу 14,9 дана), а забележене су и тропске ноћи (3,7 дана).
Годишње у просеку падне 589,6 mm кише и снега по квадратном метру и буде у просеку 123 кишовита дана и 43 дана са снегом. Просечан број дана са снежним покривачем је 45,0, са маглом 13,7 и градом 1,1.
Ваздушна струјања на територији Нишке Бање су нормално заступљена, без екстремних и изразито рушилачких карактеристика са просечном брзином ветра нешто мањом од 3 бофора. Претерано високи и ударни термички износи у летњем периоду, ублажени су константним ваздушним струјањима и повољном изменом долинског и планинског ваздуха са падина Суве планине и Коритњака и нишавске долине из правца Сићевачке клисуре. Из истих разлога и појава магловитости на подручју Нишке Бање није типично; а уколико се и манифестује везана је скоро углавном за зимски период и доста узан долински појас око реке Нишаве. У току године у Нишкој Бањи је просечно 57,7 % дана са ветром, а 42,3 % дана су тисане.
Максимална икад забележена температура у Нишкој Бањи била је 44,2 °C 24. јула 2007, а најнижа -23,7 °C 25. јануара 1963. Максимална количина падавина регистрована је 5. новембра 1954. и износила је 76,6 mm. Највећа дебљина снежног покривача износила је 62 cm, од 23. до 25. фебруара 1954.
Климатске промене Ниша и Нишке Бање прати метеоролошка станица која се налази у нишкој тврђави на 202 метра надморске висине и која бележи податке о времену од 1889. Средње температуре и количине падавина за период од 1961. до 1990. приказане у следећој табели за Град Ниш идентичне су и за Нишку Бању:
Захваљујући оваквим карактеристикама климе, Нишка Бање и њена околина, према термичким показатељима, имају велики потенцијал у погледу развоја туризма, нарочито излетничког и рекреационог. Излетничка сезона траје 206 дана, а купалишна и рекреациона (на отвореним просторима) 88 дана.
Термалне појаве и извори
Термоминерални извори Нишке Бање избијају на јужном ободу Нишке котлине под висовима Коритњака (808 m), крајњем западном огранку Суве планине. Они су у раседној зон, ограниченој северним странама кретацејских кречњака Кованлука. Ти су кречњаци испресецани многобројним дијаклазама испуњени белим калцитским жилицама. У самој Нишкој Бањи на нишавској тераси застрвени су дебелим слојем бигра, чија је просечна дебљина наслага око 10 m, али местимично и до 20 m.
Најиздашнији извори Нишке Бање избијају на „подмлађеним бањским раседима“; терма Сува бања на студенском; Главно врело на укрштању тог и заплањског раседа. Сем ових, у разбијеном изворишту термалне зоне Нишке бање, уочена је појава и других извора; врела Мало грло (око 320 m источно од Суве бање) и повременог, врло слабог термалног извора Авуз (каптираног у у данашњој Школској чесми).
Истраживања су указала да термалне терасе нису постале само таложењем бигра из воде главног врела, већ и из других извора на загату. Нови профили бигрених салива, откривени просецањем приступног пута за нишкобањску пећинску терму 1968. потврђују, да се на релативном загату, истицање термоминералне воде вршило из низа извора вероватно на целом нишкобањском подножју Коритњака.
Од термалнокрашких извора Нишке Бање потиче термални водоток, дужине око 80 m (кроз средишњи део Бање), по коме је Нишка Бања поодавно позната. У 19. веку и касније, хидроенергија овог водотока била је искоришћена за непрекидни рад неколико воденица, а топла вода за гајење пиринча,, потапање конопља, прање поњава и веша, купање сиромашног становништва, а нешто касније и аутомобила моторизованих Нишлија. Око 1930. нишкобањске воденице, на овом потоку, млеле су око 20 вагона брашна. Ове воденице биле су од великог значаја за мештане, нарочито зими, када су све воденице поточаре биле замрзнуте. Тако је термална вода Нишке Бање окретала непрекидно и снажно током целе године тешко воденично камење. Изградњом хотела „Радон“, на овом термалном водотоку који по количини воде спада у највеће на бањским водама Србије, на одсеку бигрене терасе испред самог хотела изграђен је украсни водопад (види слике).
Порекло термалних вода
На основу геолошких и хидрогеолошких истраживања,, претпоставља се да је термална вода Нишке Бање вадозна, метеорска вода са слива Суве планине која понире у веће дубине где се загрева, па поново избија на површину користећи Нишавски расед.
Сабирну област вода Нишке Бање представља појас који се пружа између Студеничког и Заплањског раседа правцем северозапад-југоисток на дужини од око 50 km и површина око 150 km2. Највећи део сабирне области чине лијаски пешчари, који су покривени интензивно скрашћеним кречњацима Суве планине и Коритњака.
У дубину, ова вода продире до контакта црвених пешчара и шкриљаца који је испред Нишавског раседа на дубини од око 1500 m, на којој се вода, уз лагано кретање, може да загреје до преко 50 °C. Сабирна област у јужном делу налази се на 2.000 m изнад овог контакта, те је вода на раседу под довољним хидростатичким притиском да се попне до површине. Приликом пењања, вода се расхлађује услед прилива хладније воде из виших хоризоната пешчара и хладне крашке воде.
Тек почетком 20. века доказано да је топла вода Нишке Бање минерална, јер поред алкалија садржи и минималне количине гвожђа, алуминијума, сулфата, нитрата и бората. Због свега тога уврштена је у акратотерме. Међутим, права балнеолошка вредност Нишке Бање била је непозната до 1909., када је радиоактивност установио др Марко Леко.
Карактеристике термалних врела Нишке Бање
Вода из извора Нишке Бање истиче као мешавина топле и хладних компонената, од чије размере зависи њена издашност и температура. Лековита минерална вода у Нишкој Бањи користи се из три извора различите температуре и радиоактивности:
Главно врело снабдева водом: Старо купатило (базен број 3) које потиче из седамнаестог века, Главно купатило (базене број 1 и 2), изграђено 1932., и купалишне објекте новијег датума: „Озрен“, „Зеленгора“, „Радон“ и „Терме“, изграђене у другој половини 20. века.
Сува бања Врело Сува бања јавља се на укрштању Нишавског и Студенског раседа, 300 м југоисточно од „Главног врела“ и првобитно се појављивало само повремено, после отапања снега и обилних пролећних киша, као млаки извор, на коти за око 30 м вишој од „Главног врела“ (кота 274). Зато је пећинска терма Сува бања, окарактерисана као пример привидног пресушивања врела у крашким теренима (па отуда и потиче њен назива). Објашњава се бифуркацијом подземног тока који „храни врело“, битним процесом морфолошко-хидролошке еволуције крашких терена. Због таквог хидротермалног механизма раније је ова снажна пећинска терма била псеудопериодски извор, јер је за време ниског стања цео подземни ток отицао каналом и избијао на нижим сталним изворима.
Хидротехнички је 1931. отворањен улаза у пећину и спуштњем нивоа прелива, тј сифонског лакта, за око 70 метара испод коте истицања врела, односно преко 40 метара испод корита реке Нишаве, повремени извор Сува бања постао је стални извор са температуром воде за неколико степени нижом од температуре Главног врела. Радиоактивност воде овог извора је нижег степена, а минерални састав сличан осталим. Године 1931. се приступило изградњи „Хладног купатила“ (базен 5) за лечење болесника са лабилним нервним системом.
После Другог светског рата извор Сува бања поново пресушује, па је по пројекту професора Пећинара (1956) извршено друго спуштање излива Сува бања за 8,5 м, на коту 265,70, чиме су настале промене у крашком хидрауличком систему Главно врело-Сува бања. У новонасталом хидролошком режиму врела Сува бања, минимални дотицај воде у сушном периоду износи 25 литара у секунди и температуром воде око 39 °C, и максималним дотицајем у кишном периоду и након топљења снега од око 500 лит/сек са температуром воде око 11 °C.
Врело Сува бања даје од 14 до 42 литра воде у секунди, чија температура варира од 12 °C до 39 °C. Воде са овог врела припадају радиоактивним хомеотермама. Радиоактивност се креће између 5,96 и 6,75 Махових јединица. Радиоактивност је највећа при максималној температури воде Суве бање.
Због неуједначеног прилива воде са врела Сува бања 1958. извршено је довођење воде овог врела до Главног врела и на том саставу уграђен је привремени раздељивач за мешање ових двеју вода са преливом за сувишне воде. Тиме је омогућено уједначење температуре воде између 39 °C колико износи на Главном врелу и температуре воде Суве бање која се креће између 12° и 37 °C. Преко три одвода раздељивачем је омогућено снабдевање купатила водом са три температуре.
Вишегодишњим упоредним метеоролошкихм и хидролошким осматрања констатовано је да је термална компонента бањске воде стална и по температури и по издашности, а да проме настају услед променљивости хладних крашких компонената, чије количине зависе од атмосферских падавина у сливном (сабирном) подручју Суве планине и Коритника.
Мерења спроведена од 1931. до 1999. године показала су да је максимална температура воде „Главног врела“ износила 41,3 °C, а минимална 19 °C, док су се темпераратура воде врела Сува бања кретале између 39,4 °C и 11 °C.
Карактеристике термалних вода Нишке Бање
Термалне воде радонских олигоминералних извора Нишке Бање сачињавају три компоненте: топла, хладна стална и хладна повремена (бујично-крашка) компонента. Воде термалних радонских олигоминералних извора, главног врела и Суве бање су истог порекла, што се види по хемијском саставу, количини радијум еманације, по температури и месту избијања.
Од посебног значаја је чињеница да је спектрохемијском анализом 1956. први пут констатовано присуство микроелемената, олигоминрала, рубидијума и цезијума у термалној води Нишке Бање. Присуство олигоминерала у термалној води, поред балнеолошке вредности, има посебан значај за изучавање порекла термалне воде Нишке Бање.
Mlaka (Rakovec)
Mlaka je naseljeno mjesto u Republici Hrvatskoj u Zagrebačkoj županiji.
Нишка Бања
Карактеристике термалних вода Нишке Бање
Према категоризацији из 1997. природне олигоминралне воде из Главног извора Нишке Бање припадају категорији калцијум-хидрокарбонатних, радонских олигоминералних, хипертермалних вода.
Бањска вода, према савременим истраживањима у себи садржи - алкалне карбонате са тврдоћом 5,0, и pH 7,4, натријум хлорид 0,90 mg/lit, натријум сулфат, калцијум карбонат, магнезијум карбонат, силицијум диоксид, оксид гвожђа и алуминијума, слободну угљену киселину, литијум 0,022 mg/lit, цезијум 0,01 mg/lit, стронцијум 0,22 mg/lit.
Mlaka (Rakovec)
Zemljopis
Administrativno je u sastavu općine Rakovec. Naselje se proteže na površini od 2,74 km².
Stanovništvo
Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine u naselju Mlaka žive 124 stanovnika i to u 31 kućanstvu. Gustoća naseljenosti iznosi 45,26 st./km².
Нишка Бања
Карактеристике термалних вода Нишке Бање
Радиоактивност вода Нишке Бање је од 2,85 до 9,69.10-9 Ci/lit. Термалне воде Главног врела Нишке Бање садржи веома малу концентрацију радијума, који је у овој води могао бити одређен тек после упаравања веће количине воде. Добијена вредност износи око 3,8.10-12 g/lit, и значајно је мања од садржаја радијума у другим водама. Скоро сва радиоактивност воде Главног врела потиче од садржаја радона и креће се око 4.9,69.10-9 Ci/lit (концентрација радона у овој води мења се у току разних периода режима овог врела). Према томе, може се закључити да у овој води не постоји радиоактивна равнотежа између радијума и радона. Вода има несразмерно више радона него што би према условима равнотеже требала да има. Вода Главног врела се делом растура и после подземног тока кроз радиоактивни терен она избија на више места низводно дуж потока Главног врела. Концентрација радона у води ових извора је знатно већа и на једном од извора код „Школске чесме“ она достиже вредности 40.9,69.10-9 Ci/lit. Истраживавима је доказано да ове воде потичу од Главног врела а да су се накнадно активирале радоном проласком кроз терен који садржи радијум који након радиоактивне трансформације перманентно прелази у радон.
Тло и вегетација
У погледу састава тла и размештаја вегетације на ширем простору Нишке Бање, доминирају, шуме, пашњаци, виногради, баште и воћнаци. Климатске условљености „наметале“ су и заступљеност неких врста субмедитеранског биља на овом простору. У времену од 1870. до 1878. а негде и до 1880. године, и касније, велики комплекси шума и лугова постојали су у сливу Јелашничке реке. У шумама тог међупланинског предела, уклопљеног између Суве планине и Куновичке површи, главно шумско дрво била је буква, затим храст, габрић, клен (кун), јасен и јоргован. Букових шума било је и у долини Куновице. На шумским пропланцима биле су честе обложине - шумски пашњаци на којима је напасана стока. Обложине су постепено разорене каснијом девастацијом природне вегетације, индуцираним вододеринама (четвртог степена денудивности). У новије време њеном регенерацијом, аграрном економском специјализацијом и урбанизацијом, видно је измењен предео географског лика Нишке Бање, тако што на већем делу простора и околине, доминирају шуме, виноградарске и воћарске зоне и баште.
У зонама побрђа Нишке Бање природна шумска вегетација највише је заступљена у сектору Коритњака. Шума припада климатогеној шуми сладуна и цера са грабићем (Carpino orientalis – Quercetum frainetto-cerris), која одговара овдашњим вегетацијским макроклиматским условима. Карактеристичних биоценоза подпровинције медитеранских планинских камењара и пашњака има у источном делу Нишке Бање и изнад Јелашничка клисура, на надморској висини од око 800 метара.
Централни простор Нишке Бање, око купалишног комплекса, покривају разне биљне заједнице. Дрвенаста вегетација покрива пошумљене просторе, дрворедима багрема, јасена, липе, дуда, ораха и црног бора, јоргована, а лепо сређене паркове травњаци и цветне алаје са бројним украсним биљкама произведеним у локаном расаднику у Нишкој Бањи.
Демографија
Према турским изворима из 1498. Нишка Бања се први пут помиње као село Бања, у саставу Нишке нахије. У њој је тада било 31 хришћанска кућа, четири неожењена мушкарца и једна удовица. Борислав Андрејевич тврди: „Ако је свака пописана кућа имала по осам чланова, а удовичко домаћинство по четири, у том случају Бања је бројала 265 становника. Ради упоређења те године Ниш је био само неколико пута већи од Бање са 95 хришћанских кућа, 17 неожењених и 32 удовичке куће“. ''' Данашњи размештај Нишке Бање и њена првобитна локација (село Бања) у 15. веку '''
Према турском попису нахије Ниш из 1516, Нишка Бања је била једно од 111 села нахије и носило је назив Бања, а имала је 25 кућа, 1 удовичко домаћинство, 5 самачка домаћинства. )
Године 1536. у Бањи је било 20 кућа, 5 неожењених и један неспособан.
По попису из 1564. Бања је спадала у групу села са 10 до 20 кућа. Нагло опадање броја становника у односу на попис из 1498. карактеристично је за сва села Нишке нахије. Један од разлога свакако је била куга, која је, по анонимном дубровачком хроничару, 1516. погодила целу Турску, а други бежање становништва од турског зулума.
Према подацима о пореским давањима из 1572. године Бања је тада имала 12 кућа и 2 неожењена мушкарца.
Године 1710. Бања је „испуштена“ из пописа, јер је била пуста.
Villaggio Mandorli, Cagliari
Villaggio Mandorli je naselje u Italiji u provinciji Cagliari, u regiji Sardinija.
Нишка Бања
Демографија
Читлук у Бањи настао је у првој половини 18. века, после Београдског мира (1739) од када је почело масовно читлучење читавих села око Коритњака. Све до тог времена српско село Бања није обновљено, с обзиром на то да обнављању није погодовало све веће присуство Османлија у њој и положај крај Цариградског друма, којим су харали многи османски одметници. Српско становништво заселио је поново џамбас-баша хаџи-Мустафа. „Његове чифчије у Бањи мора да су били сточари, јер им је господар израдио бујурулдију да су прости од намета“ због тога што поменуто селиште нема чаира и пашњака. „Правни положај становника Бање био је заснован на њиховој обавези да поправљају мост у Нишу.“ Из овога се посредно може извући закључак да је и ранија Бања била управо на простору Кованлука, што није без основа, с обзиром на то да је становништво одатле у случају опасности могло да се повуче у шуме према Коритњаку или Радикиној бари.
Villaggio Mandorli, Cagliari
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 28 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 13 m.
Нишка Бања
Демографија
После више деценија (1878) у Бањи је пописано 40 кућа и 259 становника.
У насељу Нишка Бања на почетку 21. века живи 4437 становника, а просечна старост становништва износи 40,3 година (39,5 код мушкараца и 41,0 код жена). У насељу има 1.494 домаћинства, а просечан број чланова по домаћинству је 3,0. Апсолутни број домаћинстава у Нишкој Бањи константно се повећавао од пописа до пописа. Пораст становништва у периоду 1948—2002. повећао је и број домаћинстава са 248 у 1948. на 1.494 у 2002. са индексом 117,07 који је у том периоду виши од републичког просека (104,3).
Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пораст у броју становника.
Према првим резултатима пописа становника Нишке Бање из 2011; Од 4.347 пописаних становника, у бањи је стално живело 4.180 а у иностранству 120. У 2.048 пописаних станова у Нишкој Бањи живи 1.429 домаћинстава, са просечно 3,04 чланова. По први пут од 1948. у Нишкој Бањи је забележен пад броја становника, за око 1,9% и домаћинстава за око 4,3%, у односу на попис из 2002. године.
Историја
Као организовано бањско-климатолошко лечилиште, Нишка Бања не само да има дубоке корене у прошлости, већ и бројне успоне и падовима, у зависности од смена цивилизација на простору Балкана и данашње Источне Србије. Географски положај и обиље лековите хомеотермне воде, привлачили су интересовање разних народа, како оних који су је градили, тако и оних који су је разарали. Према расположивим подацима из литературе, прво насеље на садашњој локацији Нишке Бање постојало је још пре нове ере, у доба Келта, углавном око изворишта топле лековите воде.
У средњем веку склањајући се од најезде Турака, становништво Нишке Бање напустило је тај простор и своје уточиште нашло у источном делу Коритњака, близу истоименог села, где је основано насеље под називом „Стара Бања“.
Интензиван развој Нишке Бање почео је двадесетих година 20. века када се становништво са простора „Старе Бање“ поново вратило на садашњи простор, и када је Нишке Бање први пут добила статус општине (1920).
Од 1930. до 1958. Нишка Бања доживљава значајан пораст броја становника, приливом људи из градова Источне Србије, и руралних насеља у околини, који у потрази за послом и бољим животом све више насељавају ненасељене просторе Нишке Бање.
Vigolo Vattaro, Trento
Vigolo Vattaro je naselje u Italiji u provinciji Trento, u regiji Trentino-Alto Adige.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 1779 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 725 m.
Нишка Бања
Праисторија и стари век
Нишка Бања је један од најстаријих културних локалитета у околини Ниша — археолошки налази ​​потврђују да је на овој територији постојало мало насеље још у праисторији. У бигреном усеку депанданса „Радон“, 1972. откривен је Неолитски слој (керамика) који датира из перода 3.300 до 3.400 година пре нове ере. Из бронзаног доба, нађене су керамика, урне и камени чекић, док о животу у гвозденог доба на овој територији сведоче наруквица од бронзе, керамичке посуде са орнаментима, гвоздене секире. Како на простору Нишке Бање, до данас, нису вршена опсежна и планска археолошка истраживања, бројни предмети из праисторије налажени су случајно у току изградње инфраструних објеката, депанданаса и купатила лечилишног комплекса и других земљаних или пољопривредних радова. Зато Јовица Васић у својим истраживањима наводи „да се по њивама у атару Нишке Бање, и данас могу наћи делови керамичких посуда у великом броју, као и по која алатка од камена и костију“.
У току изградње хотела „Миленковић” (данас хотел „Партизан”) 1935. ископано је шест дечјиг гробова, који највероватније потичу из 4. века, са каменим саркофазима прекривеним двосливним покровом. У каменим саркофазима је пронађено више примерака златних алки (минђуша), са или без привезака од златног лима.
На простору данашњег главног парка откривени су и остаци насеља из халштатског доба и рановизантијске гробнице с краја 5. века или почетка 6. века, са две калоте, које веома личе гробницама са две калоте у некрополи у Јагодин-мали у Нишу, од којих је једна укомпонована у састав хотела „Радон“ током његове изградње. Још од давно прошлих времена, из римског утврђења у оквиру прастарог Naisusa пружао се ка истоку и надомак античке Нишке Бање, познати војни пут –, који је чинио знамениту античку трасу којом су се, и у најзападнијем простору Понишавља, савлађивала одређена територијална одстојања. Са „стратегијског и трговачког гледишта ова траса била је најважнији путни правац Балканског полуострва“ још у ранијим друштвеним периодима, па су бројни истраживачи закључили „да се у нешто ближој прошлости, као и у знатно старијим временима, још у античко доба, за Нишку Бању и лековите воде, знало и изван локалне средине“ Главни разлог је био у томе што су бањске терме Нишке Бање биле „природом локализоване“ поред значајног пута, који је „ за дуго време чинио једини спој између античког и постантичког Запада и Истока.”
При ископавању темеља за подизање хотела „Озрен“, пронађени су остаци римског купатила из 1. века и стари новац из 3. века који је коришћен за време владавине цара Хадријана.
Сазнања о лековитим својствима извора Нишке Бање према расположивим подацима, потичу из 362. и била су позната старим Римљанима, који су у 2. веку, каптирали главно врело и изградили купатило са два базена од разнобојног мермера. У њихово време цела површина садашњег парка била је под вилама, а међу њима се налазило велико куптило, са добро изведеном каптажом над главним врелом. Каптажа и сада, после толико векова, добро служи.
У време владавине цара Константина и његових наследника, у царском насељу Медијана постојало је купатило у које је посебно изграђеним аквадуктом дотицала благотворна бањска вода.
Период развоја Нишке Бање у оквиру римске цивилизације која је неговала култ воде и обилато користила благодети лековите бањске воде, нагло је прекинут варварском најездом Хуна 441. под Атилом. Тако у 5. веку са простора нишке котлине нестају велелепне тековине цивилизације: Наисус, Медијана и термални извори Нишке Бање.
Средњи век и Османско царство
Након бројних најезда; прво Хуна у 5. веку, затим Авара и Словена који су пре него што су се трајно настанили у Нишкој котлини, у почетку на свом путу пустошили насеља у 6. и 7. веку, потом Бугара у 9. и 10. веку, затим Византије од 10. до 13. века, срушене терме Нишке Бање, временом је покрила земља и растиње и настало је „глуво доба“ Нишке Бање.
Лечилиште је запостављено, скоро кроз читав средњи век, а према једном запису из времена Стефана Немање, неизкоришћена бањска вода отицала је све до Нишаве кроз урасли шевар у коме су се људи купали под ведрим небом, све до 16. века, када Османско царство (које влада српским земљама од 14. до 19. века) поново ревитализује Нишку Бању.
Током ранијег и познијег средњег века на „нишкобањском простору” одвијао се пешачки али и товарни и колски саобраћај у оба смера; од ондашњег средњовековног Ниша кроз Понишавље ка истоку (Стамболу) и обрнуто од турског Стамбола (истока) ка нишкој „насеобинској утврди”, а одатле надаље прастарим (ка северу) односно „негдашњом“  (према југозападу). У турском добу овај пут је преименован у „Стамбул-ђол“ (Цариградски друм) а у најмлађе време турске владавине и у „Мидхат-пашин пут“ који је одговарао не само предузиманим војним походима и обављању запрежног и караванског (трговинског) саобраћаја, већ и другим похађањима. Њиме су се, па тиме и у простору Нишке Бање, одвијали походи многих царских посланстава и бројних дипломатских мисија. Туда су пролазили, и сви познати страни путници који су успутно, „у духу онога времена“, покадкад, доста времена проводили на простору бањских терми користећи њихове окрепљујуће благодети.
Године 1521. Нишка Бања је „одмориште“ турског цара Сулејмана првог и његове војске на путу приликом освајања Београда. У једном запису наводи се да је Сулејман „у топлој бањи крај Ниша остао два дана „и да је и у каснијим походима остајао да ноћи у Нишкој Бањи“.
Према турском попису нахије Ниш из 1516, место је било једно од 111 села нахије и носило је назив Бања, а имало је 25 кућа, 1 удовичко домаћинство, 5 самачка домаћинства. У средњем веку насеље је све више пропадало и све до средине 17. века на простору садашње Нишке Бање „биле су мочваре и баруштине које је правила вода са Главног врела „сам извор који се није видео услед густо израсле траве и осталог шибља закрчен рушевинама старог римског купатила избијао је из дубине између стања те му се није могло тачно одредити место... густа стара шума која је цео тај предео прекривала и чинила га скоро непроходним, стварала је полумрак и слабу видљивост“.
Нишка Бања је обновљена под турском влашћу у другој половини 17. века, када су Турци уочили вредности овог лековитог извора, на основу података да доста народа долази и тражи лека у његовим водама. Раскрчили су шуму, направили путеве до извора, који су оградили, и поред њега озидали базен за купање жена и мушкараца. Оба базена мушки и женски имали су само једног бањаџију (евнуха) који је истовремено био једини представник власти у женском базену. „Женска половина купатила била је одвојена високим зидом од мушког, и купачице штитио од очију мушкараца, који су их не тако ретко узнемиравали песмом и севдахом.“
Године 1663. Нишка Бања је у турским картама обележена као шесто коначиште на делу Цариградског друма од Софије до Ниша. Та чињеница указује да је у Нишкој Бањи постојао хан (карвансарај). У лето 1665, кроз Нишку Бању је прошао енглески путописац Џон Бурбури и забележио; „недалеко од Ниша налази се Нишка Бања са својим одличним купатилом, које се налази нешто даље од цесте, ту су се многи од нас окупали као што чине Турци који од свих елемената природе највише цене воду“.
Тридесетих година 19. века на простору Нишке Бање постојала су два купатила осмоугаоног облика са прозорима на плафону, једно женско и једно мушко. У мушком купатилу осим базена постојале су и два мале пролазне просторије нека врста сауне или масаже. Иза купатила било је двориште са коњушницом и стражара за неколико турских жандарма.
Средином 19. века Нишка Бања је поново опустела, а у рушевинама су подигнуте стражаре и утврђења ради заштите цариградског пута. На разарање Нишке Бање у другој половини 19. века, највероватније утицало је чак 17 сеизмичких потреса (1851, 1855, 1858. и 1866), при чему је претпоследње поменути био нешто разорније моћи. О томе сведоче многи необјављени подаци из тог времена (1857—1861), сачувани, записи (старих турских) црквених књига са нишког подручја, у којима је било записано... да су у тадашњем Нишу од тог зимског земљотреса, џамије падале до викала...и...чешме водом пресушиле... Иста сеизмичка појава имала је одражаје и у Нишкој Бањи, будући да су се према истим записима и у њој ...дувари доста сломили, па је и она тада била са, ту и тамо, срушеним зградама чак до фундамента.
Краљевина Србија и Југославија
mini|220px|Стара разгледница Нишке Бање По ослобођењу од турске владавине (1878) у бањи су затечена само два одвојена турска купатила за мушкарце и жене, као и неколико објеката за смештај болесника. Изградња угоститељских и смештајних објеката почела је око 1880.
Милан Шијачки заслуге за обнављање Нишке Бање приписује кнезу (касније краљу) Милану Обреновићу, „који је патио од тешког ишијаса, и који је тражећи лека, обишао готово све у то време познате Европске бање, али тек након купања у Нишкој Бањи нашао лек за своје патње. Како се кнез Милан после купања колима враћао у Ниш (јер у бањи није било удобног смештаја) покренуо је иницијативу и наговорио своје јувелире Захарија и Николу Поповића о потреби изградње једног удобнијег купатила којим би се и он лично користио“.
Budelière
Bidlijer je naselje i opština u centralnoj Francuskoj u regionu Limuzan, u departmanu Krez koja pripada prefekturi Obison.
Нишка Бања
Краљевина Србија и Југославија
Београдски јувелири Захарија и Никола Поповић, послушали су кнеза Милана и откупили су 1880. земљиште око данашњег хотела „Озрен“ и на њему исте године подигли зграду са рестораном и купатилом са 12 мермерних када и исто толико соба за издавање гостима. Те године подигнута је и кафана „Ловац“, са десет соба за издавање. Потом су саграђене „Рашићева“ и „Зељак кафана“. Били су то први савремени смештаји за бањске госте, којих је 1898. било само 19. Од тада Нишка Бања постаје уређено насеље, са купатилима уз изворе топле и хладне лековите воде.
Budelière
Po podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 755 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 30 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 25,07 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 415 metara (maksimalnoj 449 m, a minimalnoj 293 m).
Нишка Бања
Краљевина Србија и Југославија
У Првом светском рату Ниш и Нишка Бања су под окупацијом немачких, аустроугарских и бугарских трупа које су повремено користили бању за лечење и купање својих војника. Свестрани развој Нишке Бање након Првог светског рата започео је од 1921., када је утврђено да је вода радиоктивна, а наставио се 1923., када је бригу о Нишкој Бањи преузела држава. Године 1926. др Ђока Михајловић, срески санитарни референт, постављен је за бањског лекара. Њега је Бањска управа 1928. године упутила у Чехословачку на специјализацију из балнео-физикалне терапије. Тих године бања је имала два државна базена са собама за свлачење, једну приватну зграду са 18 кабина и кадама са топлом водом. Уз то бања је имала и три хотела са 44 соба, а у приватним вилама и сељачким кућама још око 60 постеља, или укупно око 100 соба са 250 кревета.
Apokrif
Apokrifni spis ili apokrif (grč: ἀπόκρυφα – skriven) je nekanonska knjiga biblijske tematike, koja je zabranjena od crkvenih vlasti i uglavnom tajno širena.
Нишка Бања
Краљевина Србија и Југославија
Када је 1930. бања повезана трамвајем са Нишом, створени су повољни услови за њен даљи напредак. Како је тарифа за превоз путника трамвајем од Ниша до Нишке Бање била знатно нижа од оне коју су наплаћивали таксисти и фијакеристи, број путника био је све већи. Тако су већ 1930. нишки трамваји, на релацији Ниш-Нишка Бања превалили 385.000 километара и превезли 1.200.000 путника.
Apokrif
Apokrifi najčešće obrađuju razne biblijske motive, daju pripovesti o prorocima, apostolima, svecima, itd. Postoji razlika između heretičkih i ortodoksnih apokrifa, iako je često nije moguće sasvim jasno i tačno utvrditi.
Нишка Бања
Краљевина Србија и Југославија
Крајем 30-их година 20. века када је бања означена као значајна „индиферентана, хомеотермна и радиоактивна бања“, 1937. имала је 4.400 посетилаца (83.740 купања), а 1938. око 6.000 посетилаца (118.425 купања).
Apokrif
Novi impulsi za proučavanje apokrifne literature došli su u 20. veku nakon otkrića brojnih židovskih rukopisa u Kumranu (1947), kao i pronalaženja gnostičke biblioteke Nag Hamadi 1945. godine.
Stammham (am Inn)
Štamham je opština u njemačkoj saveznoj državi Bavarska. Jedno je od 24 opštinska središta okruga Alteting. Prema procjeni iz 2010. u opštini je živjelo 1.066 stanovnika. Posjeduje regionalnu šifru (AGS) 9171130.
Нишка Бања
Краљевина Србија и Југославија
Нагли развој Нишке Бање привукао је богате људе из Ниша и многих малих градова Србије, који су формирали елиту богатих и угледних грађана, и у Нишкој Бањи хтели да остваре своју економску моћ у архитектонским здањима различитих стилова. Без обзира да ли су то биле стамбене зграде или породичне куће, виле или хотели, они су настојали да укључе разне архитекте како би им помогли да своје идеје претворе у реалност. Тако на простору Нишке Бање познати београдски архитекти стварају ремек дела оног периода у духу Модерне, као што су Б. Којић (вила „Ерна“) П. Лилер (стационар „Зеленгора“ 1933) итд.
Apokrif
Naziv
Termin apokrif je paganskog porekla; u helenističko doba su se tim imenom označavale »tajne knjige« orijentalnih kultova (apokryphos - sakriven). Kad je židovska sinoda u Jamniji (oko 90—95) fiksirala biblijski kanon (SZ), počelo se to ime davati iz kanona isključenim knjigama (to su one koje se danas često nazivaju »deuterokanonskima«). Taj je onda naziv prešao i u kršćanske krugove.
Stammham (am Inn)
Geografski i demografski podaci
mini|levo|250px|Položaj opštine u okrugu Alteting Štamham se nalazi u saveznoj državi Bavarska u okrugu Alteting. Opština se nalazi na nadmorskoj visini od 369 metara. Površina opštine iznosi 5,7 km². U samom mjestu je, prema procjeni iz 2010. godine, živjelo 1.066 stanovnika. Prosječna gustina stanovništva iznosi 188 stanovnika/km².
Нишка Бања
Краљевина Србија и Југославија
Тако су у том (предратном периоду) у Нишкој Бањи, од 1927. па до почетка Другог светског рата изграђене 22 виле. Поред већ наведених изграђене су и вила „Теокаревић“, вила „Зоне“ (Драгише Цветковића), вила „Јела“, и више већих објеката који су и дан данас у функцији и од значаја за Нишку Бању. Од 1932. до 1935. саграђена су и два хотела „Србија“ (1932) и „Партизан“ (1935).
Почетком Другог светског рата Нишка Бања је располагала са 510 постеља у хотелима и вилама и 530 постеља у приватном смештају,...„које су опслуживали један стални и четири сезонска лекара“...
Apokrif
Povest
Kada je u 4. veku hrišćanstvo postalo zvanična državna religija Rimskog carstva, postavilo se pitanje propisivanja (kanonizovanja) zvanične hrišćanske literature, jer su postojala mnoga dela u kojima je hrišćanstvo tumačeno drugačije od učenja crkve. Zato je crkva je odlučila da izvrši reviziju svih dotadašnjih poznatih hrišćanskih spisa sa ciljem da odvoji one koje sadrže božju “istinu” od onih čije je učenje „lažno“.
Нишка Бања
Краљевина Србија и Југославија
У Другом светском рату Нишка Бања је као и град Ниш била окупирана од стране Немаца и Бугара. Већ на почетку рата, од 10. априла 1941. у Нишкој Бањи је била „стационирана команда места, 11. оклопне групе и 14. армијског корпуса немачке војске”. Према Миомиру С. Наумовићу, „немачка команда била је смештена у вили „Ристић”“.
У првој половини јануара 1942. у Нишку Бању је стигао, и у бањским објектима био размештен, штаб 1. Краљевског (бугарског) окупационог корпуса, на челу са командантом штаба генерал-мајором Асеном Николовим.
Apokrif
Povest
Kanonske knjige su propisane na laodikijskom saboru 360. godine. Sinod u Laodikeji ograničava javno čitanje u crkvi samo na kanonske knjige Starog i Novog Zaveta. U kanon je ušlo ono što i danas spada u Novi zavet (jevanđelja po Mateju, Marku, Luki i Jovanu, djela apostolska, poslanice itd.) i Stari zavet (knjiga postanja, knjige proročke itd.). Sinod daje spisak knjiga Novog zaveta, koji sadrži 26 knjiga, sve osim Knjige Otkrivenja, i Stari zavet, koji sadrži 22 knjige, plus knjigu Baruha i Pismo Jeremije.
Нишка Бања
Краљевина Србија и Југославија
У Другом светском рату Нишка Бања је као и град Ниш претрпела значајна материјална разарања од стране Немаца и Бугара. Живојин Спасић пише: „да су крајем рата на Нишку Бању бачене четири бомбе, али не прецизира када тачно. Вероватно се ради о савезничким бомбардовањима Ниша августа 1944. Од те четири бомбе једна је погодила трамвајску окретницу у центру Бање и пругу дигла у ваздух. Жртава људских није било, али је материјална штета била велика. Квар је убрзо поправљен и саобраћај успостављен. Остале три бомбе пале су: две на шест метара од објекта „Зеленгора“ (у којој је било бугарске, а нешто и немачке восјке) и једна на месту где је сада осмогодишња школа. И тамо није погођен циљ“.
Република Југославија и Србија
По завршетку Другог светског рата бањско лечилиште је располагало са четири хотела и две виле, у којима је било 570 постеља и 800 постеља у приватном смештају, што због све већег броја посетаилаца постаје недовољно. Зато је почела нова фаза изградње лечилишта. Довршен је хотел „Озрен“, а хотел „Србија“ је реновиран. У Нишкој Бањи је 1954. отворен „Инхалаторијум“, први објекат ове врсте на Балкану. Изграђено је двадесетак вила, од којих половина у централном делу насеља. Изградњом нових објеката-вила, продавница, модерне самоуслуге, пијаце, више пословница туристичких агенција, кафане „Пролеће“ итд Нишка Бања се проширила и уврстила међу највећа бањска лечилишта у Србији.
Од 1954. до 1956. у Нишкој бањи је просечно, годишње било на лечењу и опоравку 17.088 пацијената, што је Нишку Бању по броју посетилаца у тадашњој ФНР Југославији сврставало на друго место одмах иза Врњачке Бање.
Током 1963. Нишка Бања је добила статус бање, а јануара 1966. Бањско и климатско лечилиште „Нишка Бања“, преименовано је у Природно лечилиште „Нишка Бања“, са основном наменом да лечи и рехабилитује реуматичка и срчана обољења.
Apokrif
Povest
Fiksiranjem kanona oduzet je autoritet ne samo heretičkim apokrifima, koje je Crkva progonila, nego je snižen autoritet i svim drugim pobudnim apokrifnim spisima, kojih Crkva inače nije progonila. Okončanjem kanonizacije biblijskih knjiga, apokrifima počinju da se nazivaju sva ostala dela biblijske tematike, koja su ostala izvan sastava Svetog pisma i koja se često smatraju jeretičkim knjigama. Apokrifne knjige su zabranjivane i spaljivane, jer se njihovo viđenje biblijskih povesti i doktrine nije slagalo sa viđenjem zvanične crkve.
Podela apokrifa
Kao i kanon, i apokrifi se dele na starozavetne i novozavetne. Od starozavetnih apokrifa poznati su: Knjiga Enohova, Knjiga Varuhova i Knjiga Avramova.
Нишка Бања
Република Југославија и Србија
Децембра 2006. отворен је реновирани хидро-блок у стационару „Зеленгора“, у оквиру кога је изграђен нови базен са покретним дном, што је олакшало примену термоминералне воде код тешко покретних болесницика.
Cavallina
Cavallina ima više značenja:
Нишка Бања
Балнеотерапија у Нишкој Бањи
Лечење пацијената, применом напред наведених баланеолошких фактора, у Нишкој Бањи се обавља у Институту за превенцију, лечење и рехабилитацију реуматичких и кардиоваскуларних болести „Нишка Бања“, који располаже са три стационара („Радон“, „Зеленгора“ и „Терме“), савременом опремом за неинвазивну дијагностику, лечење и рехабилитацију реуматских и кардиоваскуларних болести и за оперативно лечење у домену ортопедске хирургије. Институт је и наставна база Медицинског факултета Универзитета у Нишу. Стационари Института за лечење и рехабилитацију „Нишка Бања"
Apokrif
Značaj
Unatoč svim slabostima, novozavetni apokrifi su veoma važni za proučavanje povijesti crkvenog života, posebno za II i III stoljeće. Donose opise najstarijih oblika bogoštovlja u privatnim kućama, u njima nalazimo najstarije himne i molitvene obrasce, iz njih možemo vidjeti kakvi su asketski ideali bili u cijeni u to doba, posebno u različitim kršćanskim zajednicama, a osobito mogu poslužiti u proučavanju kako se rano kršćanstvo suočavalo s običajima tadanjeg paganstva, i u kakve je sinkretizme upadalo.
Spring Green, Wisconsin
Spring Grin je grad u američkoj saveznoj državi Viskonsin.
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 1.628, što je 184 (12,7 %) stanovnika više nego 2000. godine.
Нишка Бања
Балнеолошка својства
Главне балнеолошке факторе Нишке Бање, поред климатских, чине термоминералне воде које непрекидно протичу кроз бањске базене и каде, лековити гасови, пелоиди, промена средине, дијететски режим, активан и пасиван психофизички одмор.
С обзиром на чињеницу да већина наведених природних лековитих чинилаца има доста широку примену у индикационом смислу Бањско климатско лечилиште Нишка Бања може пружати услуге различитим категоријама корисника од потпуно здравих људи па до озбиљно болесних, с тим што се свакој категорији морају пружати тачно прописане и стандардизоване здравствене услуге.
Прве одговарајуће лечилишне индикације постављене су после отварања инхалаторијума, десетак година након Другог светског рата. Главне индикације обухватале су: болести локомоторног апарата, обољења респираторних органа и гинеколошка обољења.
Оснивањем Института за лечење и рехабилитацију „Нишка Бања“, и увођењем савремених медицинских научних достигнућа у којима се термални прородни фактори употребљавају само као један од терапијских поступака, индикације су проширене и прецизиране и обухватају:
Привреда
Нишка Бања спада у групу привредно развијених локалних зеједница на подручју Града Ниша, са привредним кретањима која су имала све карактеристике српске привреде у 21. веку. Здравствени, излетнички, културно-манифестациони, спортско-манифестациони, конгресни, транзитни, туризам лица трећег доба и ђачки туризам заснован на географским карактеристикама и природним лепотама, спортско-рекреативним објектима и лектовитим својствима геотермалних вода, лековитог блата и гаса, је основна привредна грана Нишке Бања и њен најзначајнији фактор даљег привредног развоја. Развоју туризма, као најважније привредне гране у Нишкој Бањи, умногоме је допринела близина Медицинског факултета и Клиничког центра у Нишу који су као наставну базу и издвојене здравствене капацитете основале Институт за лечење и рехабилитацију „Нишка Бања.
Пољопривредна производња
Становништво Нишке Бање, поред туризма, баве се и пољопривредном производњом, претежно ратарством, сточарством, воћарством и виноградарством. Ова производња добрим делом задовољава сопствене потребе домаћинстава, а другим делом је у функцији развоја основне делатности–здравственог туризма. Производња се обавља на 7.408 хектара пољопривредних површина, од чега су „под житом 1.409 хектара, крмним биљем 1.005 хектара, поврћем 339 хектара, док се на 774 хектара налази винова лоза, а на 466 хектара воћњаци“.
Индустрија и мала привреда
Од осталих привредних делатности на територији Нишке Бање треба истаћи индустрију за прераду алуминијума и алуминијумских легура (фабрику „Нисал"), занатску производњу у 470 малих и средњих предузећа, трговину и услужне делатности (међу којима доминира угоститељска делатност).
Туризам
Поред заснованости туризма, на постојању бањских извора, здравствени туризам, у Нишкој Бањи су развијене и комплементарне врсте туризма и то излетнички, културно-манифестациони, спортско-манифестациони, конгресни, транзитни, туризам лица трећег доба итд. Здравствени и туристички објекти смештени су у уређеном бањском парку површине 5 хектара. У близини је парка налази се и шума Коритњак, са уређеним трим и пешачким стазама које дају могућност љубитељима природе да уз шетњу уживају у благодетима бујне и разноврсне флоре Коритњака.
Рекреативни туризам као нужност савременог друштва, у Нишкој Бањи може се окарактерисати као садржај физичког вежбања намењен активном одмору туриста различите животне доби који у том циљу у све већем броју бораве у Нишкој Бањи.