cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Utjecaj vjetroelektrana na okoliš
Površina zemlje za smještaj i rad turbina
Krčenje šumovitih predjela često nije potrebno. Farmeri učestalo iznajmljuju zemlju kompanijama koje grade vjetrovne farme. U SAD-u, farmeri primaju godišnju isplatu od dvije do pet tisuća dolara po turbini. Zemlja i dalje može biti korištena za uzgoj usjeva i ispašu. Zagovornici vjetrovne energije tvrde da manje od 1% zemlje treba za temelje i pristupne ceste, ostalih 99% može biti korišteno za poljoprivredu. Kritičari ističu da bi bilo potrebno raščišćavanje stabala oko baze tornja za postavu na padinama planina, kao na sjeveroistoku SAD-a.
Turbine se generalno ne postavljaju u urbanim područjima. Kada su smještene u urbanim područjima, turbine moraju biti na sigurnoj udaljenosti ("odmaku") od rezidencija u slučaju otkazivanja, osim toga vrijednost zemljišta je visoka. Međutim, postoje neke uočljive iznimke. Toronto Hydro izgradio je demonstracijski projekt na obali jezera. Steel Winds je također urbani projekt od 20 MW, južno od Buffala, New York. Oba ova projekta su na urbanim lokacijama, ali profitiraju od smještaja na nenaseljenoj obali jezera.
Vjetroturbine smještene na poljoprivrednim područjima mogu stvarati poteškoće pilotima letjelica koje zaprašuju usjeve. Pravila upravljanja letjelica mogu zabraniti pristup letjelici na propisanu udaljenost od turbina tijekom zaprašivanja.
U UK postoji zabrinutost za štetu nanesenu cretovima. U škotskoj se provodi kampanja (MEP) za moratorij na izgradnju vjetroelektana na zemlji cretova. Ona govori da "Oštećenje cretova uzrokuje veću emisiju ugljičnog dioksida nego što vjetrovne farme uštede ".
Lokacije u blizini obale ne koriste zemlju i izbjegavaju sve znane pomorske puteve.
Korištenje zemlje u dobavnom lancu
thumb|right|500px|Preko desetak vjetroturbina vidljivih na horizontu kod otvorene jame rudnika ugljena u Njemačkoj.
Rudarenje i vađenje rijetkih minerala, neodimija, potrebno je za generatore vjetroturbina.[21] Neki generatori za 3-megawatne strojeve zahtijevaju dvije tone rijetkih minerala za svoje permanentne magnete, iako je isti dizajn generatora za sve tipove postrojenja za generiranje električne energije, bez obzira na vrstu primarnog izvora energije. Osim toga, generatori vjetroturbina ne trebaju nužno permanentne magnete za rad, te mogu biti dizajnirani s drugom vrstom magneta. Permanentni magneti koriste se za električne strojeve, djelom jer su značajno učinkovitiji te na taj način smanjuju proizvodnju stakleničkih plinova.
Utjecaj na divlje životinje
Projekti kao Black Law Wind Farm dobli su široko priznanje za svoj doprinos ekološkim ciljevima, uključujući nagradu Royal Society for the Protection of Birds, koji su izjavili da projekt ne uljepšava samo krajolik u napuštenom rudniku otvorene jame, nego također donosi dobrobit za cijeli raspon divljih životinja u tom području. Uključuje i skup projekt habitata za životinje koji pokriva površinu od 14 kvadratnih kilometara.
Ptice
Opasnost za ptice često je glavna zamjerka protiv instalacije vjetroturbina. Međutim, studija procjenjuje da su vjetrovne farme odgovorne za 0.3 do 0.4 pogibelji po gigawat-satu (GWh) struje, dok su elektrane na fosilna goriva odgovorne za oko 5.2 pogibelji po GWh. Autorova studija stoga tvrdi da struja dobivena fosilnim gorivima prouzrokuje 10 puta više pogibelji od struje dobivene na vjetrovnim farmama, primarno zbog promjene habitata zagađenjem i krčenja šuma. Broj ptica koje su ubijene vjetrovnim turbinama također je zanemariv naspram broja ubijenih drugim ljudskim aktivnostima poput prometa, lova, prijenosa električne energije i nebodera, te povećanja broja mačaka lutalica. . Na primjer, u UK, gdje ima nekoliko stotina turbina, jedna je ptica ubijena po turbini godišnje; 10 milijuna ubijeno je samo u prometu automobilima. U SAD-u, turbine ubiju 70.000 ptica godišnje,naspram 80,000 ubijenih zračnim prometom, 57 milijuna ubijenih automobilima, 97,5 milijuna ubijenih sudarom sa staklom na zagradama, te stotine milijuna koje ubiju mačke. Članak u časopisu Nature govori da svaka vjetroturbina ubije u prosjeku 4.27 ptica godišnje.
U UK, Society for the Protection of Birds (RSPB) zaključilo je da "Dostupni dokazi sugeriraju da prikladno smještene vjetrovne farme ne predstavljaju značajnu opasnost za ptice." Zaključuju da klimatske promjene predstavljaju puno značajniju prijetnju za divlje životinje, te stoga podupiru vjetrovne farme i druge tipove obnovljive energije. U 2009, međutim, RSPB upozorio je da "je broj od nekoliko visoko zaštićenih vrsta u fazi razmnožavanja smanjen u blizini vjetroturbina," vjerojatno stoga jer "ptice koriste područja blizu turbina manje nego što bi to radile inače, što potencijalno smanjuje kapacitet površine za nastanjivanje tog područja." National Audubon Society u SAD-u sličnog je stajališta, široko podupirući vjetrovnu snagu za pomoć u smanjenju globalnog zatopljenja, upozoravajući protiv postavljanja vjetrovnih farmi u područjima posebne važnosti za ptice i ostale pogođene divlje životinje.
U nekim slučajevima, sama prisutnost vjetrovnih turbina ili dalekovoda može utjecati na ugrožene vrste, ograničavajući njihov habitata, i time fragmentirati populaciju. U.S. Fish and Wildlife Service izdala je dobrovoljne upute za smještaj vjetrovnih postrojenja u SAD-u. Ove upute preporučuju ovisnost smještaja koje uključuju izbjegavanje u
1) područjima dokumentiranima kao lokacije bilo koje vrste zaštićene pod aktom o ugroženim vrstama,
2) u lokalnim migracijskim putovima ili područjima gdje se ptice skupljaju,
3) u blizini krajolika koji privlače sokolovke, 4) u konfiguraciji koja ima veću vjerojatnost da uzrokuje pogibelj ptica i
Peñascal Wind Power Project u Texasu smješten je u sred važnog migracijskog puta ptica, i vjetrovna farma koristi avian radar originalno razvijen za NASA-u i Ratno zrakoplovstvo SAD-a za detektiranje ptica i do 6.5 km daleko. Ako sistem ustvrdi da su ptice u opasnosti od zalijetanja u okretajuće lopatice, gasi turbinu. Sistem automatski ponovo pali turbinu kada se ptice udalje. U Altamont Pass vjetrovnoj farmi u Californiji, stalni napori da se smanji pogibelj sokolovki i drugih ptičjih vrsta, uključujući sezonska gašenja, pokazala su se neučinkovita. Trenutno je zaključeno da "bi veće moderne turbine poprilično, ako ne i značajno, smanjile broj sokolovki ubijenih po megawatu snage proizvedene u APWRA."
Neki putovi ptičje migracije, posebno za ptice koje prelijeću noću nepoznati su. Studija sugerira da bi ptice u migraciji mogle izbjegavati velike turbine, barem u uvjetima malog vjetra i ne u razdoblju sumraka koji su proučavani. Danska studija iz 2005.(Biology Letters 2005:336) pokazala je da su migracijske ptice, označene radio odašiljačem, zaobilazile turbine smještene daleko od obale, manje od 1% migracijskih ptica prolazilo je kroz vjetrovnu farmu u blizini obale u Røndeu, Danska, te došlo u opasnost od sudara, iako je lokacija proučavana samo tijekom uvjeta malog vjetra i ne u razdoblju sumraka.
Šišmiši
Broj šišmiša ubijen postojećim postrojenjima u blizini obale zabrinuo je ljubitelje šišmiša. Studija iz 2004. Procjenjuje da je više od 2200 šišmiša ubijeno od 63 turbine na obali u samo 6 tjedana na dvije lokacije u SAD-u. neke lokacije na obali i u blizini obale mogu biti posebno opasne za lokalnu populaciju šišmiša i još je istraživanja potrebno. Migracijske vrste šišmiša su u pogotovo na riziku, posebno tijekom ključnih migracijskih perioda (proljeće i posebno u jesen). Neke vrste čine se najranjivije na lokacijama u Sjevernoj Americi. O trenutnoj populaciji ovih vrsta i utjecaju na brojnost šišmiša kao rezultat pogibelji od vjetroenergetskih lokacija, gotovo se ništa ne zna. Vlada mišljenje da su šišmiši privučeni na ove lokacije u potrazi za odmorištem. Vjetrovne farme u blizini od 10 km od obale ili više udaljene ne utječu na populaciju šišmiša.
Znanstvenici u U.S. Geological Survey već su pripremili istraživanje koje bi koristilo analizu stabilnih izotopa u praćenju migracije među kopnenim sisavcima. Znanstvenici s USGS trenutno primjenjuju ovu tehniku u svojim nastojanjima otkrivanja geografskih podrijetla šišmiša poginulih od vjetrovnih turbina. Šišmiši mogu biti ranjeni od direktnog sudara s lopaticama turbine, tornjevima, ili dalekovodima. Nedavna istraživanja pokazuju da šišmiši mogu biti ubijeni i tijekom naglog prolaska kroz regiju niskog taka zraka koji okružuje vrhove lopatica turbine. Nizak tlak uzrokuje barotraumu, oštećenje na plućima šišmiša. Ptice imaju kruća pluća te na njih ne utječe zona niskog tlaka zraka.
U Travnju 2009. Godine the Bats and Wind Energy Cooperative objavila je početne rezultate studije koji pokazuju pad od 73% u pogibelji šišmiša kada se vjetrovna farma gasi tijekom uvjeta malog vjetra, kada su šišmiši više aktivni.
Šišmiši izbjegavaju radare, a smještaj odašiljača mikrovalova na vjetrovne turbine može smanjiti broj sudara šišmiša s turbinom.
Klimatske promjene
Jedna studija govori o simulacijama koje pokazuju zamjetne promjene u globalnoj klimi za jako veliko korištenje vjetrovnih farmi, u veličini od 10% površine kopna. [46] U sličnom smislu, postoji zabrinutost za mikro-klimatske promjene radi turbulencija tijekom početka vrtnje rotora turbina.. In a similar way, there are concerns of micro-climate change due to turbulence in the wakes of the spinning turbine rotors.
Vjetroelektrane u blizini obale
U vodama UK-a grade se mnoge vjetrovne farme u blizini obale. U Siječnju 2009.provedena je opsežna vladina studija o okolišu obalnih voda Ujedinjenog Kraljevstva, koja zaključuje da ima prostora za instalaciju između 5,000 i 7,000 vjetroelektrana izvan obale, bez velikog utjecaja na morski okoliš. Studija, koja je dio strateške studije utjecaja energije u blizini obale na okoliš, odjela energije i klimatskih promjena, a temelji se na istraživanju od preko godinu dana. Uključujući analizu geologije morskog dna, kao i nadzor morskih ptica i morskih sisavaca.
Sigurnost
Rad bilo kojeg sistema pretvorbe energije, u korisnom razmjeru, predstavlja sigurnosnu opasnost. Vjetroturbine ne troše gorivo niti ne proizvode zagađenje tijekom normalnog radnog ciklusa, ali i dalje imaju opasnost povezanu sa svojom izgradnjom i radom.
Do sada je bilo najmanje 40 smrtnih slučajeva tijekom izgradnje, rada i održavanja vjetroelektrana, uključujući i radnike i prolaznike, te druge ozljede i smrti koje su se dogodile od nastanka vjetrovnih farmi. Većina pogibelji radnika dogodila se tijekom pada ili zaplitanjem u strojeve tijekom održavanja unutar kućišta turbine. Kvar na lopaticama i padajući led također su uzrok broja smrtnih slučajeva i ozljeda. Smrti prolaznika uključuju zaljetanje padobranaca u turbinu, te sudari manjih letjelica sa tornjem turbine. Druge smrti pripisuju se transportnim vozilima, te uključuju i motoriste koji su bili ometeni treperenjem sjena vjetroturbina duž autocesta.
Kada turbini otkažu kočnice, može se slobodno vrtiti dok ne dođe do raspada ili požara. Slobodno rotirajuće lopatice također mogu udariti toranj, uzrokujući urušavanje, kao što se dogodilo 6. Ožujka 2009. godine u Altoni, New York. Lopatice turbine mogu spontano zakazati kao rezultat greške u proizvodnji. Čest problem su i udari munje, uzrokujući štetu na lopaticama rotora te požare. Kada turbina izbaci komadiće lopatica ili leda, oni mogu letjeti stotinama metara u dalj. Iako niti jedan prolaznik nije poginuo radi greške na turbini, bilo je padova dijelova u njihovoj blizini, i ozljeda uzrokovanih padom leda. Veliki komadi krhotina, i do nekoliko tona, padali su u naseljene dijelove, rezidencijalne posjede, ceste, oštećujući automobile i domove.
Požari na turbinama često ne mogu biti ugašeni radi visine te su ostavljeni da se sami ugase. U tijeku tog procesa, proizvode se toksični plinovi te se goruće krhotine mogu raznjeti na širem području, započinjući sekundarne požare na tlu. Nekoliko požara na turbinama spalilo je, svaki, stotine kvadratnih metara vegetacije, jedan je spalio 800 kvadratnih kilometara Australskog nacionalnog parka.
Elektroničke kontrole i sigurnosni pod-sistemi nadziru brojne različite dijelove turbine, generatora, tornja, te okoliša kako bi utvrdili da turbina radi sigurno u propisanim granicama. Ovi sistemi mogu privremeno isključiti turbinu radi jakog vjetra, nestabilnosti električnog napona, vibracija i drugih problema. Ponavljanje značajnih problema uzrokuje blokadu sistema te se automatski šalje obavjest inženjeru za pregled i popravak. Uz to, većina sistema uključuje više pasivnih sigurnosnih sistema koji zaustavljaju turbinu čak i kad otkažu elektroničke kontrole.
Zagovaratelj snage vjetra i autor Paul Gipe procjenjuje smanjenje smrtnosti s razvitkom vjetrovne energije, smrtnost snage vjetra od 1980.- 1994. bila je 0.4 smrti po terawat-satu. Procjena Paula Gipeoa za kraj 2000.-te godine bila je 0.15 po TWh,smanjenje je doprinijelo većoj ukupnoj generaciji struje.
Za usporedbu, hidroelektrična snaga ima stopu smrtnosti od 0.10 po TWh (883 smrtnosti za svaki TWgod.) u periodu od 1969.–1996. Ta brojka, koja je možda izmijenjena na netočno nisku procjenu smrtnost, uključuje urušavanje Banqiao brane u Kini 1975. , koje je možda ubilo i do 230,000 ljudi—krajnja procjena, koju kineska vlada nije željela priznati, slično njihovoj politici smanjenja pravog broja poginulih u potresima. Iako je razina smrtnosti za snagu vjetra viša od nekih drugih izvora energije, brojevi su nužno temeljeni na malom uzorku. Trenutni trend u smanjenju smrti po TWh stvara više proizvodnje podržavane većim jedinicama s poboljšanim projektom i radnim procedurama.
Estetika
thumb|[[Vjetrenjače La Mancha, Španjolska, proslavljena slavnim romanom Don Quixote iz 1605.godine, nacionalno su blago.]]
Povijesno iskustvo bučnih i vizualno nametljivih vjetroturbina može stvoriti otpor za stvaranje vjetrovnih farmi na kopnu. Stanovnici u blizini turbina žale se na "treperenje sjena" uzrokovanih rotacijom lopatica turbina. Vjetroelektrane zahtijevaju signalna svjetla za avione, koja stvaraju zagađenje svjetlom. Prigovori na ta svjetla uzrokovali su da FAA razmatra dozvoljavane manje svjetla po turbini u određenim područjima. Ti efekti mogu biti poništeni izmjenom dizajna turbina.U novije vrijeme vjetrovne farme rade se s više razmaknutim turbinama, čime nestaje efekt nagužvanih starih instalacija.
Problemi estetike važni su za lokacije uz obalu ili na kopnu jer njihov "vidljiv utisak" može biti ekstremno veći u usporedbi s drugim izvorima industrijske snage ( koji se mogu smjestiti u industrijsko razvijenim područjima). Vjetrovne farme mogu biti u blizini lijepih ili na druge načine nerazvijenih područja. Gradnja vjetrovnih farmi u blizini obale, barem 10 km od obale može smanjiti ovu zabrinutost. Problemi estetike, međutim subjektivni su. Nekim su ljudima vjetrovne farme ugodne i optimistične, ili simboli energetske nezavisnosti i lokalnog prosperiteta, te prepoznaju da je ono što je lijepo u krajoliku predmet promjene. Dok neki turistički službenici predviđaju da će vjetrovne farme naštetiti turizmu, neke vjetrovne farme same su postale turistička atrakcija,  neke imaju i centre za posjetitelje u razini zemlje ili čak promatračke palube na vrhu tornja turbine.
Zvučni efekti
Dr. Nina Pierpont, pedijatrica iz New Yorka, izjavila je kako buka može biti važna mana vjetroturbina, pogotovo kada se one grade u blizini urbanog područja. Govori o tome da vjetroturbine mogu proizvoditi zvuk koji može utjecati na raspoloženje ljudi, te može uzrokovati psihološke probleme kao što su nesanica, migrene, zuj u ušima, vrtoglavicu i mučninu. Profesor Han Lindeboom na Imares Maritime Research Institute izrazio je zabrinutost da neki morski i kopneni organizmi mogu biti pogođeni zvukom stvorenim tijekom izgradnje vjetrourbina u blizini obale, zaključujući da "Gradnja vjetrovnih farmi ne mora predstavljati nepremostive probleme za morski život, ali trebalo bi držali situaciju pod kontrolom."
Renewable UK, organizacija koja trguje vjetrovnom energijom, kaže da je buka mjerena 350m od vjetrovnih farmi manja od normalnog prometa ili u uredu. Međutim, nezavisne studije doktora medicine i inženjera akustike uočavaju problem s bukom turbina, uključujući nesanicu, migrene, vrtoglavice i anksioznost.
Istraživanje Stefana Oerlemansa za University of Twente i nizozemski National Aerospace Laboratory sugerira da buka postojećih vjetroturbina može biti smanjena i do pola dodavanjem "zubi pile" na rubove lopatica, iako istraživanje nije dovršeno.
U Prosincu 2006.godine, teksaška porota nije odobrila tužbu radi zagađenja bukom protiv FPL Energy, nakon što je kompanija dokazala da očitanja buke nisu pretjerano visoka. Najveća očitanja bila su 44 decibela, ona su bila opisana kao iste razine zvuka vjetra pri 16 km/h. Najbliži stanovnik među tužiteljima bio je 520m od jedne od turbina. Novije tužbe podnijete su u Missouriju, Pennsylvaniji, i Maineu.
U kanadskoj provinciji Ontario, ministarstvo okoliša stvorilo je upute za limit jačine zvuka turbine 30m udaljene od naseljene lokacije ili kampa na 40 db(A). Također postavljaju i minimalnu udaljenost od 550 metara za grupu do 5 relativno tihih [102 dB(A)] turbina unutar radijusa od 3 km, udaljenost se penje do 1,500 metara za grupu od 11 do 25 bučnijih (106-107 db(A)) turbina. Veća postrojenja i bučnije turbine zahtijevale bi posebnu studiju buke.
Gostujuća rubrika u Environmental Health Perspectives' iz 2008.godine, objavljena od National Institute of Environmental Health Sciences, SAD-ov Nacionalni institut za zdravlje, izjavljuje: "Čak i naizgled čisti izvori energije mogu imati utjecaj na ljudsko zdravlje. Energija vjetra, bez sumnje će stvarati buku, što povećava stres, što na kraju povećava rizik od kardiovaskularnih bolesti i raka."
Japansko ministarstvo okoliša započelo je "veliku studiju o utjecaju zvuka vjetroturbina na ljudsko zdravlje" u Travnju 2010.godine, jer "ljudi koji žive u blizini vjetrovnih postrojenja sve učestalije se žale na zdravstvene probleme ". U planu je četverogodišnji pregled svih 1,517 vjetroturbina u zemlji.
Studije iz 2007 i 2008
Izvještaj iz 2008. sponzoriran od strane Europske Unije–iz Nizozemske došao je do zaključka da "zvuk vjetroelektrana stvara razdražljivost". Zvuk se doživljava na niskoj frekvenciji i smatra se iritantnijim od jednako glasnog vjetra ili prometa ". Iako je samo 9% sudionika u nizozemskoj studiji živjelo na procijenjenoj vanjskoj razini buke višoj od 45 dBA, postoje značajni problemi sa spavanjem i iritiranosti, autori su primijetili da "je iritiranost od zvuka vjetroturbina povezana s psihičkim nemirom, stresom, poteškoćama s zaspivanjem i prekidima u snu", koji su opisani kao utjecaji na zdravlje.
Slično tome, švedska studija iz 2007.godine izjavljuje "Iritiranost je nepovoljnog utjecaj na zdravlje."
Izvještaj iz 2007., koji je napisao U.S. National Research Council, zamjetio je da nisko-frekvencijske vibracije i njihovi efekti na ljude nisu dovoljno poznati. Osjetljivost na takve vibracije, koje dolaze od vjetroturbina, iznimno jako variraju kod ljudi. Iako postoje oprečna mišljenja na ovu temu, nedavno se zaključilo (Pierpont 2006. ) da “neki ljudi osjećaju uznemirujuću količinu vibracija ili pulsacija od turbina, te mogu u svom tijelu osjetiti, pogotovo u prsima, okretaje lopatica na tornju turbine, čak i kad ih ne mogu vidjeti ili čuti.” Trebalo bi se znati i razumjeti više o utjecaju nisko-frekventne buke na ljude.'
Pregled iz 2009
Pregled iz 2009.godine, sponzoriran od dvije vjetro-industrijske grupe, opisan kao najobuhvatniji do danas, ušao je u ispitivanje mogućih štetnih utjecaja po zdravlje onih koji žive blizu vjetroturbina. Rezultati zaključuju da vjetroturbine ne uzrokuju bolesti direktno.
Studija na 85 stranica sponzorirana je od Canadian Wind Energy Association i American Wind Energy Association. Akademici i medicinski stručnjaci koji su proveli studiju izjavljuju da su do svojih zaključaka došli nezavisno od sponzora. "Nije nam rečeno da bilo što pronađemo," rekao je stručnjak David Colby, službenik općeg zdravstva za Chatham-Kent i profesor medicine na University of Western Ontario. "Bilo je potpuno otvorenog ishoda.""
Izvještaj vjetrovne-industrije, između ostalih stvari zaključuje da:
•	Simptomi "Sindroma vjetroturbine" isti su kao i oni zamijećeni u općoj populaciji kao rezultat stresa u svakodnevnom životu. Oni uključuju glavobolju, nesanicu, anksioznost, vrtoglavicu, itd... •	Niske frekvencije i izuzetno niske frekvencije "ultrazvuk" koje proizvode vjetroturbine iste su kao one proizvedene u cestovnom prometu i od kućanskih aparata, čak i od otkucaja ljudskog srca. Takvi 'infrasounds' nisu specifični i ne predstavljaju nikakve faktore rizika; •	Colby izjavljuje da su dokazi o štetnosti bili tako nezamjetni, da vjetrovno udruženje nije moglo početi drugu nezavisnu paralelnu studiju od strane vladinih agencija. Nije iznenađujuće da njihov zahtjev nije naišao na odobravanje potrebe da se taj problem detaljnije pregleda; •	Jedan sudionik studije primijetio je: "Ne možeš kontrolirati broj automobila koji prođu, a buka vjetroturbine generalno je tiša od buke autoputa "; •	Snaga sugestije, kakao je zaključio news media uzrok je doživljene 'bolesti vjetroturbina, koja je potaknula "strah u iščekivanju" onih u blizini vjetroturbina. Članovi studije bili su: Robert Dobie, doktor i klinički profesor na Sveučilištu u Texasu, Geoff Leventhall, stručnjak za zvučne vibracije i akustiku u UK, Bo Sondergaard, s Danish Electronics Light and Acoustics, Michael Seilo, profesor audiologije na Sveučilištu Sjeverni Washington i Robert McCunney, znanstveni inženjer biologije na Massachusetts Institute of Technology. Dr. McCunney opovrgnuo je tvrdnje da ultarzvuk proizveden vjetroturbinama može stvoriti vibracije koje uzrokuju loše zdravstveno stanje: "Nema baš vjerodostojnosti, barem temeljene na literaturi ovdje".
Efekti trepereće sjene i odsjaja
Trepereće sjene opisane su kao izmjenjujuće promjene intenziteta svjetla uzrokovane rotirajućim lopaticama, koje bacaju sjenu na tlo i stacionarne objekte, kao naprimjer prozore neke građevine. Odsjaj može biti definiran kao efekt koji nastaje kada se svjetlo sunca reflektira od lopatica turbine na tlo ili stacionarne objekte. Trepereće sjene i odsjaj obično se događaju u vremenskom razdoblju od 15 do 30 minuta dnevno za bilo koju lokaciju i za bilo koju vjetroelektranu ali mogu trajati i duže u određenom vremenu u godini kada više vjetroelektrana baca sjenu i odsjaj na određeno mjesto.
Trepereće sjene navode se kao uzrok brojnih zdravstvenih efekata, od distrakcije za vrijeme vožnje i rada s opremom do vrtoglavice, glavobolje, mučnine i napadaja. Trepereće sjene mogu se smanjiti ili eliminirati s optimalnim postavljanje u odnosu na zauzeta i prometna područja.[96]
Korning
Korning se može odnositi na
Macchia di Piano II, Latina
Macchia di Piano II je naselje u Italiji u provinciji Latina, u regiji Lazio.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 71 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 7 m.
OR11L1
Olfaktorni receptor 11L1 je protein koji je kod ljudi kodiran OR11L1 genom.
Yeongnyu od Goguryeoa
Kralj Yeongnyu od Goguryeoa (? - 642) (vl. 618 - 642) bio je 27. po redu i pretposljednji vladar države Goguryeo, najsjevernijeg od Tri kraljevstva Koreje.
Yeongnyu je bio polubrat prethodnog kralja Yeong-yanga koga je naslijedio 618. Njegov dolazak na prijestolje je koincidirao sa dolaskom na vlast dinastije Tang u susjednoj Kini, čiji su vladari, nastojeći konsolidirati svoju vlast, ispočetka zauzeli pomirljivu politiku prema Goguryeou. Godine 622. su tako razmijenjeni zarobljenici iz prethodnih ratova, a 624. su u Goguryeo iz Kine poslani misionari koji su u tu državu donijeli taoizam. Godine 631. su kineske trupe prilikom nakratko upale u Goguryeo i uništile spomenik korejskoj pobjedi u prethodnom ratu. Nastojeći se osigurati od mogućeg novog rata, Yeongnyu je dao izgraditi liniju tvrđava na zapadnoj granici, preteču mnogo kasnije Cheolli Jangseong. Za taj pothvat je zadužen general Yeon Gaesomun.
Yeongnyu je, međutim, ubrzo postao sumnjičav prema svom generalu te počeo planirati njegovo uklanjanje. Čuvši za to, Yeon Gaesomun je priredio gozbu na koju su pozvani vodeći kraljevi pristaše, te ih potom sve mučki pobio. Poslije je sa svojim trupama umarširao u prijestolnicu, te svrgnuo i ubio Yeongnyua. Za novog kralja je postavio njegovog nećaka Bojanga.
Yeongnyuovo ubistvo je kineskom caru Taizongu poslužilo kao povod da pokrene Prvi Goguryeo-Tang rat.
Bistrica (Sutla)
Bistrica je rijeka na istoku Slovenije duga 32 km, desna pritoka rijeke Sutle.
Geografske karakteristike
Bistrica izvore kod sela Loke pri Planini u Općini Šentjur na Kozjanskom, na nadmorskoj visini od 480 metara. Od izvora Bistrica teče prema jugoistoku preko centra kozjanskog kraja - Kozja, prema selu Podsreda gdje pravi veliki zavoj i okreće smjer prema sjeveroistoku do svog ušća u Sutlu kod sela Polje pri Bistrici (Općina Bistrica ob Sotli), koje leži preko puta hrvatskog Kumrovca.
U donjem dijelu svoga toka, nakon Podsrede između sela Trebče i Zagaj, rijeka je urezala kanjon dug oko 3 km, koji je toliko uzak da je gotovo neprohodan.
Sliv Bistrice velik je oko 108 km², i proteže se po Kozjanskom.
Chérac
Šerak je naselje i opština u zapadnoj Francuskoj u regionu Poatu-Šarant, u departmanu Primorski Šarant koja pripada prefekturi Sent.
Po podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 1006 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 33 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 29,88 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 58 metara (maksimalnoj 95 m, a minimalnoj 2 m).
Koridon
Koridon se može odnositi na
Koter
Koter se može odnositi na
Yeongyang od Goguryeoa
Kralj Yeonyang od Goguryeoa (? - 618) (vl. 590 - 618) bio je 26. po redu vladar države Goguryeo, najsjevernijeg od Tri kraljevstva Koreje. Yeongyang je bio sin prethodnog kralja Pyeongwona, koga je naslijedio 590. Kao i njegovi prethodnici, vodio je uglavne neuspješne pohode protiv južnih država Baekje i Silla. Sa druge strane, ostvario je dobre diplomatske odnose sa sjevernim narodima Khitan i Mohe. Najvažniji događaj vladavine je, pak, bio sukob sa odnedavno ujedinjenim Kineskim Carstvom, koji će biti poznat kao Goguryeo-Sui ratovi. Yeonyang je ispočetka imao relativno dobre odnose sa dinastijom Sui i njenim carom Wenom, ali je 598. Wen, koristeći kao povod upade na poluotok Liaodong, pokrenuo veliki pohod na Goguryeo. On je završio velikim neuspjehom uslijed oluje koja je uništila korejsku flotu. Wenov nasljednik car Yang je pak 612. nastojao osvetiti očev neuspjeh sa još spektakularnijim pohodom. Međutim, vojska Goguryeoa je u velikoj bitci na rijeci Salsu gotovo u potpunosti uništila kinesku vojsku. Ta katastrofa, kao i još dva neuspjela pohoda, su bili razlozi zbog kojih su u Kini izbili ustanci koji će dovesti do kolapsa dinastije Sui 618. Iste godine je Yeonyang umro, i naslijedio ga je polubrat Go Geon-mu (kralj Yeongnyu).
Skup
thumb|255px|Intersekcija od dva skupa Vennova [[dijagrama]] Skup je osnovni matematicki pojam koji se ne definiše. Iako nema definiciju skup se može shvatiti kao bilo koja kolekcija različitih objekata smatranim cjelinom. Iako se ovo čini jednostavnom idejom, skupovi su svejedno jedan od najvažnijih fundamentalnih koncepata u modernoj matematici. Matematička disciplina koja proučava moguće skupove, teorija skupova, je sadržajno bogata i aktivna.
Teorija skupova, stvorena tek krajem 19. stoljeća, je danas sveprisutni dio matematičkog obrazovanja, te se stoga u većini zemalja uvodi već u osnovnoj školi. Teorija skupova se može da se shvati kao osnova nad kojom može biti izgrađena gotovo cijela matematika, te kao ishodište iz kojeg gotovo cijela matematika može biti izvedena.
Osnovni pojmovi
Pojam skupa se obično ne definiše i nema zvaničnu definiciju, već se uzima kao osnovni pojam, a često se umjesto tog termina koriste razni sinonimi, kao što su, na primjer, mnoštvo, familija, kolekcija isl.
Za označavanje skupova najčešće koristimo velika slova latinice. Ako je neki skup konačan ili prebrojivo beskonačan, pa se njegovi elementi mogu nabrojati, koristimo se zapisom.
, odnosno ;
takođe, elemente nekog skupa možemo opisati ako koristimo neko svojstvo P(x) koje oni (i samo oni) zadovoljavaju:
Dakle, skup je određen svojim elementima; pripadnost elementa x skupu A označava se sa x \in A, a nepripadnost sa x \notin A.
Između skupova se uvode dvije osnovne relacije - jednakost i inkluzija:
Neposredno iz ovih definicija je jasno da je
Posebno izdvajamo prazan skup, koji označavamo sa \O i možemo definisati, na primjer, pomoću. Taj skup ima osobinu da je \O \in A za bilo koji skup A. Takođe, ako su u okviru neke teorije svi skupovi sa kojima operišemo podskupovi nekog fiksiranog skupa, taj skup nazivamo univerzalnim i često obilježavamo sa U. Takav skup znači ima osobinu da je A \in U za sve skupove A sa kojima operišemo u datom problemu, pri čemu treba naglasiti da nije ispravno koristiti termin "skup svih skupova" - on može dovesti do neželjenih paradoksa.
Istorija
Savremena teorija skupova nastaje krajem 19. veka kada nemački matematičar Georg Kantor daje opisnu matematičku teoriju koja se još naziva i intuitivna ili naivna teorija skupova.
Ovde će biti predstavljen sistem aksioma kakvog ga je postavio Gotlob Frege u knjizi "Osnovni zakoni aritmetike" 1893. godine
Poslednja aksioma kaže da svako svojstvo definiše skup. Međutim, već 1902. godine će Bertran Rasel pokazati primer koji vodi kontradikciji. To dobija naziv Raselov paradoks, a teorija skupova se našla pred velikim problemima.
Operacije sa skupovima
Sa skupovima se mogu izvoditi razne operacije. Dajemo definicije nekoliko osnovnih:
Osobine skupova
Osnovne osobine skupova su zadate u sljedećoj listi:
(zakoni komutacije)
(zakoni asocijacije)
(zakoni distribucije)
Kresent
Kresent se može odnositi na
Francesco Erizzo
Francesco Erizzo (Venecija, 18. februar 1566. - Venecija, 3. januar 1646.) bio je 98 mletački dužd koji je vladao od 10. aprila 1631. do svoje smrti.
Biografija
Nakon duge karijere koja je počela 1591. koju je proveo u mletačkoj vojsci, diplomaciji i politici, Francesco je na svom vrhuncu - 1631. izabran za dužda.
On je za svoje vladavine konačno okončao Rat za mantovsko naslijeđe, želivši konačno osigurati Veneciji nekoliko godina mira, čak se držao striktne neutralnosti u Tridesetogodišnjem ratu u periodu švedske supermacije.
Ipak nije uspio osigurati mir jer su tad Osmanlije napale na mletačke posjede u Egeju, isto tako nije uspio spriječiti da otok Kreta ne padne u njihove ruke.
Noach, Belluno
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 45 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 679 m.
Kun Rapids
Kun Rapids se može odnositi na
Otac Sergije (razvrstavanje)
Otac Sergije može označavati:
Vodno (planina)
Karakteristike
Planina je bogata vodom, jer ima brojne izvore i vodotoke. Na njoj postoji i jedan manji vodopad Prskalo, kod sela Dolna Sonja visok oko 15 m. Planina još uvijek ima relativno bogat šumski pokrov, koji se sastoji pretežno od bjelogoričnih drva; divljih kestena, breza, lipa, hrasta i graba. Na Vodnu je od sredine 20. stoljeća nažalost stihijno izgrađeno puno kuća za odmor (vikendica) i isječeno puno šuma, istovremeno na planini ima vrlo malo kvalitetnih javnih objekata. thumb|left|260px|Pogled na Vodno iz [[Skoplje|Skopja]] Srednja godišnja temperatura na planini je 23 Со. Najniža temperatura je izmjerena u januaru, 2005. i bila je -15 Cо, a najviša je izmjerena također 2005. u julu i iznosila je 43 Cо.
Klarksvil
Klarksvil se može odnositi na
Sumpor
zast.=zastupljenost u prirodi,
OR12D2
Olfaktorni receptori formiraju interakcije sa molekulima mirisa u nosu, čime se inicira neuronski respons koji izaziva percepciju mirisa. Oni su odgovorni za prepoznavanje i G proteinima posredovanu transdukciju mirisnih signala. Proteini olfaktornih receptora su članovi velike familije G protein spregnutih receptora (GPCR). Poput mnogih receptora za neurotransmitere i hormone, olfaktorni receptori imaju strukturu 7-transmembranskog domena. Oni su kodirani genima sa jednim eksonom. Geni olfaktornih receptora su najveća familija genoma. Nomenklatura gena i proteina olfaktornih receptora je nezavisna od drugih organizama.
Sumpor
v.p.r.=vreme polu raspada,
n.r.=način raspada, e.r.=energija raspada, p.r.=proizvod raspada
Sumpor (S, latinski sulphur) je nemetal VIA grupe. Stabilni izotopi sumpora su: 32S, 33S, 34S i 36S.
Sumpor je neophodan za život čoveka. Ulazi u sastav dve aminokiseline kao i u mnoga bitna biološka jedinjenja, kao što su na primer vitamini. Važnija jedinjenja sumpora su sumporna kiselina, sumporasta kiselina, njihove soli, sumpor(IV)oksid i sumpor(VI)oksid. Poznati su i oksidi sumpora: S2O(I), SO(II) i SO4(VI).
Sumpor se javlja i u čistom obliku i u obliku minerala sulfida i sulfita. Sem iz sumpornih ruda sumpor se u velikoj količini dobija i prečišćavanjem kamenog uglja i prečišćavanjem industrijskog pepela.
Zastupljenost
U čistom obliku javlja se u velikim količinama u Poljskoj oko Tarnobrega (Tarnobrzega) na Siciliji u Luizijani i Teksasu (SAD), u Japanu, u Turkmenistanu i Uzebekistanu. Sem toga sumpor je sastojak brojnih jedinjenja od kojih su najpoznatija:
Dobijanje
left|130 px|Sumpor u prirodiSumpor se dobija iz dva izvora: Većina sumpora se dobija iz podzemnih zaliha. Određena količina sumpora se nalazi u nafti i u zemnom gasu (neprerađena nafta i zemni gas koji se dobijaju u određenim rejonima sadrže velike količine sumpora. Pri njihovom spaljivanju nastaje sumpordioksid koji izaziva zagađenje vazduha i kisele kiše. Zbog toga pre nego što ova goriva puste u promet rafinerije su dužne da uklone sumpor iz njega). Sumpor koji se nalazi u čistom obliku ispod zemlje se otapa zagrejanom vodenom parom i vadi na zemljinu površinu pomoću vazduha pod pritiskom. Bitan izvor sumpora su takođe i njegova jedinjenja koja se nalaze u industrijskim gasovima. Sumpor se u industriji dobija i redukcijom sumpordioksida pomoću ugljenmonoksida.
Količina sumpora u kamenom uglju dolazi do nekoliko procenata i on takođe predstavlja izvor ovog elementa. Male količine sumpora se nalaze u životinjskim belančevinama.
Alotropija i fizičke osobine sumpora
Sumpor je element koji se javlja u nekoliko altotropskih modifikacija. Njegove dve osnovne modifikacije su romboidna i monolitna. Sem nje je poznata i jedna nepostojana - perlasta. Kao dalje modifikacije mogu se javiti submikrokristalna (to jest bezoblična), kao i purpuran sumpor koja nastaje kondenzacijom sumpornih para pri temperaturi tečnog vazduha. Romboidan sumpor je postojan do temperature od 95,5 C° a na toj temperaturi se usled pritiska vlastite pare pretvara u monolitan sumpor. Pri temperaturi od 119 °C monolitan sumpor prelazi u tečno stanje. Pri pritisku od preko 1200 atmosfera postoji samo jedna modifikacija sumpora - romboidna.
Ukoliko romboidan sumpor zagrevamo veoma przo prelazeći temperaturu od 95,5 °C, sumpor se može sačuvati u stanju nepostojane ravnoteže i on neće preći u monolitnu modifikaciju. Na analogan način može se sačuvati tečan sumpor na temperaturi ispod 119 °C.
Daljim povećanjem temperature nastaje kao i obično smanjenje lepljivosti. Obe modifikacije sumpora se razlikuju u rastvorljivosti u CS2. Razvlačen plastičan sumpor sadrži spiralno ukrštene elemente građe složene u vlakna. Plastičan sumpor može se vulkanizirati kao i kaučuk. Pare sumpora na temperaturi blizu ključanja se sastoje iz S8 i delimično S6 molekula. Povišavanjem temperature čestice se smanjuju. Na temperaturi od 800°C pare sumpora se sastoje samo iz dvoatomnih molekula. Disocijacija dvoatomskih čestica na pojedinačne atome zahteva značajnu potrošnju energije. Stepen disocijacije dvoatomskih čestica iznosi 3,7% na temperaturi od 1727 °C a 72,6% na temperaturi od 2727 °C.
Koloidalan sumpor
Ako se pare sumpora naglo ohlade, one se kondenzuju u obliku sitnog, žutog praha, sumpornog cveta. On se znatnim delom sastoji od bezobličnog sumpora. Bezobličan sumpor pri povišenju temperature prelazi u kristalan. To je jednosmerna promena. Bezobličan sumpor se takođe javlja pri izdvajanju iz rastvora u toku hemijske reakcije.
Na2S2O3 + H 2SO4 ---» Na2SO4 + SO2 + S + H2O
Sumpor je mineral tvroće leda. Na Mosovoj skali zauzima mjesto 1.5. Ima svijetložutu boju, što i smanjuje refleksione osobine. Na običnoj temperaturi sumpor je slabo aktivan. Tačka paljenja sumpora je na temperaturi od 250°C. Sumpor se veoma lako jedini samo sa fluorom, a sa hlorom već dosta teže. Sa druhim elementima kao na primer vodonikom tek pri povišenoj temperaturi. Reaguje i sa metalima ali tek na povišenoj temperaturi, i te reakcije su egzotermne tako da se otpočeta reakcije sinteze sama nastavlja dalje neretko sa žarenjem mešavine.
Toksičnost sumpora
right|240 px
Sumpor izaziva nadražaje sluzokože nosnih kanala i očiju. On ne izaziva jaka trovanja. Većina njegovih jedinjenja je otrovna.
Sumpordioksid
Sumpordioksid nastaje spaljivanjem sumpora na vazduhu. On je bezbojan gas, zagušljivog mirisa. Teži je od vazduha. Rastvara se u vodi. Rastvor koji nastaje je kiseo jer gas reaguje sa vodom gradeći sumporastu kiselinu (H2SO3 ). To dokazuje da je sumpordioksid kiseli oksid. Sumporasta kiselina je nestabilna i lako se ponovo razlaže na sumpordioksid i na vodu.
Sumpordioksid u obliku rastvora ili u vlažnom okruženju deluje kao izbeljivač. Sumpor dioksid izbeljuje razne stvari redukujući sastojke koji se u njima nalaze.
Sumpordioksid se ispušta kao sporedni produkat iz automobila i iz dimnjaka fabrika zagađujući životnu sredinu. Napada sistem za disanje ljudi i životinja. Rastvarajući se u vazduhu uzrokuje kisele kiše koje uništavaju biljke, metalne konstrukcije i građevine.
Primena sumpordioksida
Određene količine se koriste za izbeljivanje vune i drvene mase pri produkciji papira. Određene količine se koriste i za produkciju bezalkoholnih pića, džemova i za sušenje voća, jer zaustavlja razvoj bakterija i gljivica. Većina sumpordioksida se koristi za produkciju sumporaste kiseline.
Otac Sergije
Otac Sergije (Отец Сергий; lat. Otec Sergij) je kratka priča ruskog književnika Lava Tolstoja napisana 1890. i originalno objavljena 1898. Naslovni protagonist je mladi, bogati i perspektivni aristokrat Stepan Kasacki koji odluči postati monah Ruske pravoslavne crkve nakon šokantnog otkrića da mu je zaručnica imala ljubavnu vezu sa carem Nikolajem I. Radnja prati njegov asketski život, odnosno pokušaje da se odupre stalnim iskušenjima njegove kršćanske vjere.
Otac Sergije je poznat kao podloga za dva igrana filma - nijemu verziju Jakova Protazanova iz 1918. godine, koji se ponekad naziva prvim ostvarenjem sovjetske kinematografije, te verziju iz 1978. godine, snimljenu za 150. obljetnicu Tolstojevog rođenja.
Gigouzac
Žiguzak je naselje i opština u južnoj Francuskoj u regionu Središnji-Pirineji, u departmanu Lot koja pripada prefekturi Kaor.
Po podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 176 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 17 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 9,91 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 220 metara (maksimalnoj 376 m, a minimalnoj 210 m).
1436
Godina 1436 (MCDXXXVI) bila je prijestupna godina koja počinje u nedjelju (1. 1. po julijanskom kalendaru).
Tokom/tijekom godine
thumb|120px|left|[[Firentinska katedrala]]
Cottonwood Falls, Kansas
Kotonvud Fols je grad u američkoj saveznoj državi Kanzas.
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 903, što je 63 (-6,5 %) stanovnika manje nego 2000. godine.
Leptozidin
Leptozidin je organsko jedinjenje, koje sadrži 16 atoma ugljenika i ima molekulsku masu od 300,263 Da.
Klir Lejk
Klir Lejk se može odnositi na
Klajo
Klajo se može odnositi na
Raselov paradoks
Kantorova teorija skupova sa kraja 19. veka nije bila zasnovana aksiomatski pa se zato nazivala naivna teorija skupova. Međutim ona je implicitno u sebi sadržala nekoliko aksioma od kojih je jedna bila da za svako svojstvo možemo formirati skup svih elemenata koji imaju to svojstvo.
Polazeći od ove aksiome Bertran Rasel je 1903. konstruisao paradoks, po njemu nazvan Raselov paradoks koji je oborio naivnu teoriju skupova. Taj paradoks se može iskazati na više načina i u više formi a suština je sledeća:
Ako za svako svojstvo postoji skup svih objekata koji zadovoljavaju to svojstvo onda to isto važi i za svojstvo „skup ne pripada sam sebi“. Ovo svojstvo je vrlo prirodno jer je vrlo teško naći skup koji pripada sam sebi. Označimo sa X skup objekata za koje važi ovo svojstvo. Da li X pripada sam sebi? Ako pripada onda znači da zadovoljava svojstvo „skup ne pripada sam sebi“ što je kontradikcija. Ako pak ne pripada sam sebi onda će da zadovolji traženo svojstvo pa će baš da pripada sebi, što je opet kontradikcija.
Do pojave ovog paradoksa verovalo se u nepobitnost matematičke istine i neprotivurečnost Kantorove teorije skupova. Posle Raselovog paradoksa usledila je i serija drugih paradoksa od kojih posebno izdvajamo Rišarov paradoks. Njihovom pojavom matematička građevina je bila ozbiljno uzdrmana do samih temelja i pretila je opasnost da se sruši. Kriza matematike je rešavana pojavom novih pravaca (Rasel - logicizam, Brauer - intuicionalizam, Hilbert - formalizam).
Jedna varijanta iskazivanja Raselovog paradoksa je: Postoje katalozi knjiga iz biblioteke. Ti katalozi se takođe smatraju za knjige. Neki katalozi sadrže sebe, a neki ne (u katalogu). Možemo posmatrati jedan novi katalog u koji su popisani svi katalozi koji ne sadrže sebe. Da li ovaj katalog sadrži sam sebe? Ponovo će oba slučaja analiziranja dovesti do kontradikcije.
Jedno od mogućih prevazilaženja Raselovog paradoksa je da se skup svih skupova ne smatra za skup, nego za klasu (klasa je ovde uopštenje pojma skupa).
Pinjin
Pinjin (, pin. pīnyīn, čita se „pin-jin“) je pomoćno kinesko latinično pismo kojim se bilježi izgovor standardnog kineskog jezika. Pinjin u Kini ne zamjenjuje kinesko već služi samo kao pomoćno pismo.
Sama riječ „pinjin“ znači „spajanje glasova“, a u širem smislu znači „glasovno pismo“, „fonetski alfabet“. U Narodnoj Republici Kini koristi se širi termin „hanju pinjin“ (pojednostavljeni kineski: 汉语拼音; tradicionalni kineski: 漢語拼音; pinjin: Hànyǔ Pīnyīn), što znači „glasovno pismo kineskog jezika“. Na Tajvanu je 2002. godine usvojeno slično pomoćno pismo po imenu „tongjong pinjin“, ali nije šire prihvaćeno.
Hanju pinjin je odobren 11. februara 1958. godine na petom zasjedanju Svekineske narodne skupštine Narodne Republike Kine. Time je zamijenjen zapis „bopomofo“ kao način podučavanja standardnog kineskog jezika u kontinentalnoj Kini i kineski poštanski sistem romanizacije. Ujedinjene nacije su na zahtjev kineske vlade 1979. godine preporučile svim svojim članicama hanju pinjin kao standardni sistem romanizacije. Godine 1979. ga je odobrila i Međunarodna organizacija za standardizaciju (ISO) kao način romanizacije standardnog kineskog jezika (ISO-7098:1991). Nakon toga pinjin je potisnuo stare sisteme romanizacije kao što je Vejd-Žil iz 1859. godine (nadopunjen 1892. godine) i Jejlovsku transkripciju kineskog jezika za englesko govorno područje, francusku EFEO, te njemačku i brojne druge transkripcije koje se danas rijetko koriste. Godine 2001. Kineska vlada je izglasala zakon o zajedničkom narodnom jeziku, koji je dao pravnu osnovu za korišćenje pinjina.
Kineski jezik je tonalni jezik, a pekinško narječje kao osnova standardnog kineskog jezika ima četiri tona, koji su u pinjinu obilježeni slijedećim dijakritičkim znacima:
Važno je naglasiti da je pinjin latinični zapis kineskog jezika u kojem neka slova ne odgovaraju izgovoru u drugim jezicima koji se služe latinicom, te se razlikuje od drugih latiničnih transkripcija.
Hanju pinjin i srpskohrvatska transkripcija
Slijede osnovne transkripcije sa pinjina:
Slogovi u pinjinu
U slijedećoj tabeli su na lijevoj strani inicijali ili početni suglasnici a gore finali sloga. Nisu moguće sve kombinacije.
Klemons
Klemons se može odnositi na
Rišarov paradoks
Rišarov paradoks je nastao 1905. godine i dobio je ime po svom tvorcu matematičaru Rišaru.
Posmatrajmo skup prirodnih brojeva i na njemu sve osobine dužine jedan. Ove osobine zatim poređamo u jedan niz i numerišemo ih, npr. ovako:
Primetimo da u nekim slučajevima broj ima svojstvo koje kodira, a u nekim slučajevima nema. Zato uvedimo definiciju: Broj je Rišarov ako nema svojstvo koje kodira. Vidimo da u gornjem primeru brojevi 1 i 3 jesu Rišarovi, dok 2, 4 i 5 nisu.
Castellana, Chieti
Castellana je naselje u Italiji u provinciji Chieti, u regiji Abruzzo.
Rišarov paradoks
Osobina broj je Rišarov je takođe jedna osobina dužine jedan na skupu prirodnih brojeva pa će se i ona naći u ovom nizu osobina pod nekim brojem, neka je to broj m. Da li je broj Rišarov? Ako jeste, onda nema svojstvo koje kodira, a to znači da nije Rišarov broj, što je paradoks. Ako broj nije Rišarov onda nema svojstvo koje kodira što po definiciji znači da jeste Rišarov, pa je i ovo nemoguće.
Rišarov paradoks je tesno povezan sa Raselovim paradoksom i sa drugim paradoksima koji su se javljali početkom 20. veka u naivnoj teoriji skupova matematičara Kantora. Ovi paradoksi su ozbiljno poljuljali temelje tadašnje matematičke nauke.
Bojang od Goguryeoa
Bojang od Goguryeoa (? -682) (vl. 642–668) bio je 28. i posljednji kralj države Goguryeo, najsjevernijeg od Tri kraljevstva Koreje. Bio je nećak prethodnog kralja Yeongnyua. Kada mu je strica 642. u puču svrgnuo general Yeon Gaesomun, Bojang je postavljen za novog vladara. Tokom najvećeg dijela vladavine, Bojang je bio marionetski vladar, dok su svu vlast držali Yeon i njegovi sinovi. Jedina oblast na koju je Bojang imao ponešto uticaja bila je religija; prihvativši taoizam, Bojang je potakao progone dotle dominantnih budista.