Izbište
KUD
ISTORIJAT Prvi zapisi o postanku amaterskog društva u Izbištu potiču iz 1899. godine Ljubomir Mali, učitelj u Izbištu, jedan je od osnivača Srpskog pevačkog društva „ Venac“ 1899. godine. Prvi je horovođa društva. Značajnu ulogu od 1905. godine u razvoju amaterizma ima učitelj Branko Goronić. On je horovođa crkvenog pevačkog društva i vođa i reditelj Amaterskog kulturno-umetničkog društva. Srpsko crkveno pevačko društvo našeg sela sa učiteljem Goronićem bilo je na nivou najboljih profesionalnih horova u Srbiji. Pozorišne predstave koje je sa amaterima i članicama Kola srpskih sestara pripremao pamte i danas naši najstariji sugrađani. Veliki značaj ostavio je i sveštenik Velimir Spernjak i njegovih 55 kompozicija koje su autorizovane u Muzikalnom institutu Srpske akademije nauka i umetnosti u Beogradu. Između dva svetska rata Kulturno- umetnički život u Izbištu imao je svoje zvezdane trenutke. Kolo srpskih sestara, Amatersko društvo, Pevačko društvo i Tamburaški orkestar pripremali su programe i zabave zavidnog umetničkog nivoa. Posle Drugog svetskog rata amaterizam u selu dobija novu formu i nove sadržaje. Početkom šezdesetih godina seoski amaterizam doživljava potpunu reafirmaciju u odnosu na period posle Drugog svetskog rata. Oživljava dramska sekcija. Bogdanka M. Petrov, učenica vršačke Gimnazije radila je sa folklornom sekcijom i pripremala igre iz Banata. Na Južnobanatskoj smotri orkestara, održanoj u Banatskom Karlovcu 1961/1962 1961/1962, u jakoj konkurenciji naš tamburaški orkestar osvojio je drugo mesto. Veliki značaj u razvoju KUD-a „Žarko Zrenjanin“ ima i profesor Slavko Brankov koji vodi dramsku sekciju i učitelj Duško Draženović koji vodi tamburaše i hor. Tokom sedamdesetih godina amaterizam u selu oživljava zahvaljujući učiteljskom bračnom paru Ljubici i Milenku Brankovu. Pri Kulturno-umetničkom društvu „Braća Stefanvić“ osnovana je folklorna sekcija i grupa pevača. Negovalo se autentično folklorno stvaralaštvo i pevale izvorne narodne pesme. Učiteljica Ljubica, kao koreograf, uspela je da okupi najbolje izvođače narodnih igara u selu. Igrači su svojim umećem oduševljavali ljubitelje folklora, bilo da su nastupali u selu, u Vršcu, Leskovcu ili Zagrebu. Njihovo učešće na Saboru narodnog stvaralaštva Srbije 1976 i Međunarodnog folklora u Zagrebu 1975 bilo je izuzetno zapaženo i danas se s radošću prepričava. Grupa pevača sa svojim višeglasnim pevanjem starih banatskih pesama „Stiže premaleće „, „ Ne luduj, Leno „ i dr. Izazvalo je kod slušalaca najprijatnija osećanja. Crkveno pevačko društvo postoji i ovih dana. Čuva se tradicija, evo, već više od sto deset godina. Oni su, u stvari, nastavili svetle tradicije crkvenog pevanja još iz vremena sveštenika Velimira Spernjaka,učitelja Branka Goronića Pere Putnika i drugih. Početkom osamdesetih dolazi do opadanja interesovanja za amaterizam u selu. Mnogi Izbištani su u razvoju kulture sela utkali svoj talenat, dobru volju, bezgraničnu ljubav i osećanja dužnosti prema selu i meštanima. Posle više od 20 godina, februara meseca, 2007. godine Kulturno-umetničko društvo u Izbištu, predvođeno grupom entuzijasta i velikom željom da naše selo opstane i da se u vremenima budućim uvećava i razvija, obnavlja rad i u svom sastavu ima sledeće sekcije: folklornu sekciju, pevačko društvo i tamburaški orkestar. A od tada do danas, pokazali smo da možemo i hoćemo da svoje selo predstavimo u najboljem svetlu, ne samo pajavljujući se na manifestacijama koje je organizovala Opština Vršac, već smo kao članovi KUD –a boravili na Međunarodnoj smotri folklornog stvaralaštva u Grčkoj, boravili smo i u Rumuniji. Bili smo domaćini za vreme Vršačkog venca, članovima KUD- a iz Kosovske Kamenice. To druženje će se još dugo prepričavati po Izbištu. Nadamo se da će mladi, koji su ostali u selu svoju ljubav prema zemlji i odabranom zanimanju, naći vremena, znati i hteti da organizuju svoj rad i vrate ugled i mesto u društvu koje je naše selo nekada imalo.