Meteorit
mini|300px|desno|[[Hrašćinski meteorit je željezni meteorit koji je 26. svibnja 1751. pao kod mjesta Hrašćina (Hrvatsko zagorje).]] mini|desno|300px|Kada se [[metalni meteoriti poliraju i jetkaju (nagrizaju), pokazuju poznate Widmanstättenove figure.]] mini|desno|300px|[[Hoba (meteorit)|Meteorit Hoba je meteorit iz skupine metalnih meteorita. To je najveći pronađeni meteorit, najteži metalni meteorit, te najveći pronađeni prirodni komad željeza na Zemlji. Pronašao ga je Jacobus Hermanus Brits, vlasnik farme Hoba West 1920. u blizini Grootfonteina u Namibiji.]] mini|desno|300px|[[Bolid je meteor velika sjaja (ponekad usporediva sa sjajem Mjeseca, prividne magnitude −14) koji izgleda kao vatrena kugla. Njegova pojava može biti popraćena pucketavim zvukom. Ponekad izgori u atmosferi, a ponekad njegovi dijelovi stignu do površine Zemlje.]] mini|desno|300px|[[Kondriti|Hondriti L6 iz Phnom Penha (1868. - Prirodoslovni muzej u Toulouseu).]] mini|desno|300px|Među [[kondriti|hondritima ima i vrlo složenih organskih spojeva, koji se javljaju u omjerima i vezama neuobičajenim za Zemljina tla, te neka vrsta tjelešaca. Pojava tih tvari nije dokaz da u svemiru postoje neki oblici života, već dokaz da fizički uvjeti međuzvjezdanog prostora pogoduju nastanku organogenih spojeva iz neorganske tvari (Meteorit ALH84001 otkriven u Antarktici in 1984. ]] mini|desno|300px|Meteorit NWA 859 je [[metalni meteoriti|željezni meteorit.]] mini|desno|300px|Meteorit Murnpeowie je željezni meteorit. mini|desno|300px|Meteorit Marília je [[kondrit|hondrit (kameni meteorit), koji je pao u mjestu Marília, São Paulo, Brazil, 5. listopada 1971.]] mini|desno|300px|[[Rezanje|Izrezani i polirani Meteorit Esquel, spada u skupinu kameno‑željeznih meteorita. Žuto-zeleni kristali olivina su okruženi željezo-nikal osnovom (matriks).]] mini|desno|300px|Omjer broja [[atoma određuje se analizom meteorskog materijala pomoću spektrometra masa.]] mini|desno|300px|[[Koplje napravljeno od narvalove kljove s oštricom od meteorskog željeza.]] mini|desno|300px|Barringerov krater ili Đavolji kanjoj, meteoritni [[udarni krater u Arizoni, SAD.]] mini|desno|300px|[[Hudsonov zaljev, Kanada, luk kojega odgovara promjeru od 440 km, možda ostatak udarnog kratera meteorita.]] Neki ljudi misle da meteorit ne može udariti samo u sekundi, zapravo može ma da naši dobri ljudi koji to proučavaju meteore mogu nas obavijestiti za to.Meteorit je komad stijene ili željeza, meteoroida, kometa ili planetoida, koji je iz svemira pao na površinu Zemlje ili nekog drugog nebeskog tijela. U slučaju jačeg udara, nastaje udarni krater. Većina meteorita potječe od manjih tijela meteoroida, a rijetki potječu od planetoida (asteroida). Padovi većih nebeskih tijela uzrokuju eksplozije i udarne kratere (astrobleme). Prema kemijskom sastavu meteoriti se dijele na kamene (aeroliti, učestalost 94%), željezne (sideriti, 5%) te kameno‑željezne (sideroliti, 1%). Najveći nađeni kameni meteorit mase je veće od 1 tone, a željezni od 60 tona. Prema mineralnom sastavu kameni meteoriti dijele se na hondrite (ili kondriti) i ahondrite; prvi sadrže okrugla zrna, hondre, uložene u osnovnu masu (matriks). Hondre se sastoje od olivina i piroksena s nešto slitine nikla i željeza. Izuzev lako isparivih elemenata (na primjer vodik, helij), kemijski sastav hondra odgovara sastavu Sunca, a kuglasti oblik upućuje na nastanak u bestežinskom prostoru. Radioizotopno im je utvrđena starost od 4.55 milijardi godina, što odgovara vremenu nastanka planetnoga sustava (Sunčev sustav). Smatra se da nikada nisu bili uklopljeni u neko veće tijelo. Oko 86% svih meteorita su hondriti. Malobrojniji ahondriti ne sadrže hondre. Većinom su dijelovi otkrhnuti s površine planetoida. Najviše ih potječe od planetoida Vesta (4 Vesta). Malu skupinu anhondrita čine meteoriti koji sadrže minerale kakvi se nalaze na Mjesečevu ili Marsovu tlu. Željezni meteoriti sastoje se uglavnom od nikla i željeza. Smjesa je kristalizirala iz taljevine pri vrlo sporom hlađenju, za što su uvjeti postojali u međuplanetnome prostoru. Većinom potječu od jezgara planetoida koji su razbijeni u sudaru s nekim drugim planetoidom. Kameno‑željezni meteoriti sastoje se od silikata i metala. Smatra se da su nastali u planetoidima, u području između željezne jezgre i kamenog omotača.