cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Društvene nauke
Današnje stanje
Malen je pokret koji nastavlja težiti konsenzusu o tome kakvu bi snagu i rafiniranost mogla imati metodologija za spajanje predložene "velike teorije" s raznim teorijama srednjeg raspona koje uz značajan uspjeh nastavljaju pružati korisne okvire za masivne, rastuće banke podataka. Vidi konzilijencija.
Studiranje društvenih znanosti
U Sjedinjenim Državama student koji je upisao studij područja unutar društvenih znanosti može steći stupanj Bachelor of Arts, posebice ako je područje jedno od tradicionalnih "liberal arts" – poput povijesti – ili može steći stupanj Bachelor of Science, budući da društvene znanosti čine jednu od dviju glavnih grana "znanosti" (drugu granu čine "prirodne znanosti"). Štoviše, na početku 20. stoljeća neke su institucije stvorile specijalizirane stupnjeve specifične za društvenu znanost – poput stupnja prvostupnika ekonomije, iako su takvi specijalizirani stupnjevi relativno rijetki u Sjedinjenim Državama.
Bachelor of Social Science, BSocSc ili B.Soc.Sc je stupanj namijenjen isključivo društvenim znanostima, te je često fleksibilniji i dublji od ostalih stupnjeva koji također uključuju društvenoznanstvene predmete. Bachelor of Social Science može se steći na Sveučilištu u Waikatu (Hamilton, Novi Zeland), Sveučilištu u Sydneyju (Sydney, Australija), Sveučilištu u Hong Kongu (Hong Kong, Kina), Sveučilištu u Manchesteru (Manchester, Engleska), Lincolnovu sveučilištu (Christchurch, Novi Zeland), Nacionalnom sveučilištu u Maleziji (Bangi, Malezija), te Sveučilištu u Queenslandu (Brisbane, Australija).
Antropologija
Antropologija je holistička disciplina koja se bavi integracijom različitih aspekata društvenih i humanističkih znanosti, te biologije čovjeka. Ona obuhvaća arheologiju, prapovijest, fizičku ili biološku antropologiju, antropološku lingvistiku, socijalnu i kulturnu antropologiju, etnologiju i etnografiju. To je područje koje nudi većina preddiplomskih institucija. Riječ anthropos (άνθρωπος) dolazi od grčke riječi za "ljudsko biće" ili "osobu". Eric Wolf opisuje sociokulturnu antropologiju kao "najznanstveniju humanističku znanost, te najviše humanističku od svih znanosti".
Ekonomija
thumb|Kupci se cjenkaju za dobre cijene dok prodavači pokazuju svoju najbolju ponudu na tržnici [[Chichicastenango u Gvatemali.]] Ekonomija je društvena znanost koja analizira i opisuje proizvodnju, distribuciju i potrošnju bogatstava. Riječ "ekonomija" dolazi iz grčkih riječi οἶκος [oikos], "obitelj, domaćinstvo, posjed" i νόμος [nomos], "običaj, zakon" i stoga označava "upravljanje domaćinstvom" ili "upravljanje državom". Ekonomist je osoba koja koristi ekonomske koncepte i podatke u svrhu zapošljavanja ili netko tko je stekao sveučilišni naziv u tom predmetu. Klasična kratka definicija ekonomije koju je 1932. iznio Lionel Robbins označava ekonomiju kao "znanost koja istražuje ljudsko ponašanje kao odnos između oskudnih sredstava koje imaju alternativnu uporabu". Bez oskudnosti i alternativne uporabe nema ekonomskih problema. Još kraće definicije govore o ekonomiji kao "istraživanju o tome kako ljudi pokušavaju zadovoljiti potrebe i želje" i "istraživanju financijskih aspekata ljudskog ponašanja".
Ekonomija ima dvije velike grane: mikroekonomiju, u kojoj je jedinica analize individualni agens poput domaćinstva ili tvrtke, te makroekonomiju, u kojoj je jedinica analize ekonomija u cjelini. Druga podjela predmeta razlikuje pozitivnu ekonomiju, koja svrstava izbore i akcije po nekom kriteriju; takva razvrstavanja nužno uključuju subjektivne vrijednosne odluke. Od ranog 20. stoljeća ekonomija se uglavnom fokusirala na mjerljive količine, koristeći teoretske modele i empirijsku analizu. Kvantitativni modeli ipak se mogu prvi put pronaći još u fiziokratskoj školi. Ekonomsko zaključivanje sve se više primjenjuje u posljednjih nekoliko desetljeća u socijalnim situacijama gdje se novac ne uzima u obzir poput politike, prava, psihologije, povijesti, religije, bračnog i obiteljskog života, te u ostalim socijalnim interakcijama.
Ova paradigma odlučno pretpostavlja (1) da su resursi oskudni zbog toga što su nedostatni za zadovoljenje svih želja, te (2) da "ekonomska vrijednost" predstavlja spremnost za plaćanjem kao što se može primjerice vidjeti u tržišnim transakcijama. Konkurentne škole misli kao što su heterodoksna ekonomija, institucionalna ekonomija, marksistička ekonomija, socijalizam, zelena ekonomija i ekonomska sociologija same su oblikovale druge osnovne pretpostavke, na primjer kako se ekonomija primarno bavi razmjenom vrijednosti, te kako je rad (ljudski napor) izvor svih vrijednosti.
Edukacija
right|thumb|Prikaz najstarijeg europskog sveučilišta, [[Sveučilište u Bologni|Sveučilišta u Bologni, Italija.]] Edukacija obuhvaća poučavanje i učenje specifičnih vještina, te također nešto manje opipljivo ali mnogo dublje: davanje znanja, pozitivno odlučivanje i dobro razvijenu mudrost. Edukacija ima kao jedan od svojih fundamentalnih aspekata predaju kulture s generacije na generaciju (vidi socijalizacija). Educirati prema latinskoj riječi educare znači "izvesti, iscrtati" odnosno označava facilitaciju realizacije potencijala i talenata pojedinca. Edukacija je primjena pedagogije, korpusa teoretskog i primijenjenog istraživanja povezanog s poučavanjem i učenjem zasnovanima na mnogim disciplinama poput psihologije, filozofije, računarstva, lingvistike, neuroznanosti, sociologije i antropologije.
Karbohidrazid
Karbohidrazid je organsko jedinjenje, koje sadrži 1 atom ugljenika i ima molekulsku masu od 90,085 Da.
Društvene nauke
Edukacija
Edukacija pojedinog ljudskog bića započinje pri rođenju i nastavlja se kroz čitav život. (Neki vjeruju kako edukacija počinje čak i prije rođenja, a kao dokaz toga su roditelji koji puštaju glazbu ili čitaju djetetu dok je ono u utrobi s nadom da će to utjecati na razvoj djeteta.) Neki smatraju kako borbe i trijumfi svakodnevnog života pružaju mnogo više instrukcija od formalnog pohađanja škole (stoga je Mark Twain izrekao primjedbu kako se "nikada ne smije dopustiti da škola interferira s nečijom edukacijom"). Članovi obitelji mogu imati dublji edukacijski učinak – često mnogo dublji od onoga kojeg vide – iako obiteljsko poučavanje može funkcionirati vrlo neslužbeno.
Geografija
thumb|right|Karta [[Zemlja (planet)|Zemlje]] Geografija kao disciplina može se grubo podijeliti na dva glavna područja: antropogeografiju i fizičku geografiju. Antropogeografija se uglavnom fokusira na izgrađeni okoliš te na način na koji ljudi stvaraju, vide i upravljaju prostorom. Ona također proučava utjecaj koji ljudi čine u prostoru kojeg nastanjuju. Fizička geografija proučava prirodni okoliš te nastajanje i interakciju klime, vegetacije i života, tla, vode i reljefa. Kao rezultat ovih dvaju područja koja koriste različite pristupe nastalo je treće područje, okolinska geografija. Okolinska geografija kombinira fizičku i antropogeografiju, te traži interakcije između okoline i ljudi.
Moderna geografija je sveuobuhvatna disciplina koja pokušava shvatiti kako se svijet mijenja u pojmovima ljudskih naselja i prirodnih obrazaca. Područja urbanističkog planiranja, regionalne znanosti i planetologije blisko su povezane s geografijom. Geografski praktičari koriste mnoge tehnologije i metode prikupljanja podataka kao što su daljinska istraživanja, aerofotografija, statistika i globalni pozicijski sustavi (GPS).
Polje geografije je općenito podijeljeno na dvije različite grane: fizičku geografiju i antropogeografiju. Fizička geografija proučava fenomene povezane s klimom, oceanima, tlom i izmjerom Zemlje. Antropogeografija se fokusira na različita područja poput kulturne geografije, transporta, zdravstva, vojnih operacija i gradova. Ostale grane geografije uključuju socijalnu geografiju, regionalnu geografiju, geomatiku i okolinsku geografiju.
Pravo
thumb|right|Sudski proces na kaznenom sudu, [[Old Bailey u Londonu]] Pravo u običnom razgovoru označava pravilo koje se (za razliku od etičkih pravila) može provoditi kroz institucije. Studij prava prelazi granice između druptvenih i humanističkih znanosti ovisno o pogledu na istraživanje njegovih ciljeva i učinaka. Pravo nije uvijek provedivo, posebice u kontekstu internacionalnih odnosa. Definira se kao "sustav pravila", kao "interpretativni koncept" za postizanje pravde, kao "autoritet" za medijaciju ljudskih interesa, pa čak i kao "zapovijed suverena koja u svojoj pozadini ima prijetnju sankcijom". Međutim promišljanjem o pravu obično se misli na potpuno centralnu socijalnu instituciju. Pravna politika inkorporira praktičnu manifestaciju misli iz gotovo svih društvenih i humanističkih znanosti. Zakoni su politika, jer ih političari stvaraju. Pravo je filozofija jer njihove ideje oblikuju moralna i etička uvjerenja. Pravo govori mnogo o povijesnim pričama, jer se statuti, specijalni zakoni i kodeksi razvijaju tijekom vremena. Pravo je također ekonomija, jer svako pravilo o ugovoru, deliktu, pravu vlasništva, rada i tvrtki te mnogih drugih mogu imati dugotrajne učinke na raspodjelu bogatstava. Imenica pravo je kalk nastao prema njemačkom Recht, odnosno francuskom droit, a označava nešto ravno, neiskrivljeno, dok pridjev legalni dolazi od latinske riječi lex.
Lingvistika
thumb|[[Ferdinand de Saussure, otac moderne lingvistike]] Lingvistika istražuje kognitivne i socijalne aspekte ljudskog jezika. Polje je podijeljeno na područja koja se fokusiraju na aspekte lingvističkog signala poput sintakse (istraživanje pravila koja upravljaju strukturom rečenica), semantike (istraživanje značenja), fonetike (istraživanje govornih zvukova) i fonologije (istraživanje apstraktnog zvučnog sustava pojedinog jezika); ipak, rad u područjima poput evolucijske lingvistike (istraživanje podrijetla i evolucije jezika) i psiholingvistike (istraživanje psiholoških faktora u ljudskom jeziku) dokinulo je te podjele.
Silna većina modernih istraživanja u lingvistici uzima predominantno sinkronu perspektivu (fokusirajući se na jezik u određenoj točki u vremenu), a veći dio njih—djelomično zahvaljujući utjecaju Noama Chomskog—imaju za cilj formuliranje teorija kognitivnog procesiranja jezika. Ipak, jezik ne postoji u vakuumu ili samo u mozgu, pa pristupi poput kontaktne lingvistike, kreolnih znanosti, analize diskursa, socijalne interaktivne lingvistike i sociolingvistike istražuju jezik u njegovu socijalnom kontekstu. Sociolingvistika često koristi tradicionalnu kvantitativnu analizu u istraživanju učestalosti obilježja, dok se druge discipline poput kontaktne lingvistike fokusiraju na kvalitativnu analizu. Određena područja lingvistike stoga se mogu shvatiti kako jasno pripadaju društvenim znanostima, dok druga područja poput akustičke fonetike i neurolingvistike pripadaju prirodnim znanostima. Lingvistika tek sekundarno počiva na humanističkim znanostima koje su odigrale veliku ulogu u lingvističkim ispitivanjima u 19. i ranom 20. stoljeću. Ferdinand Saussure smatran je ocem moderne lingvistike.
Politologija
left|thumb|[[Aristotel je u svojoj knjizi Politika tvrdio kako je čovjek politička životinja]] Politologija (politička znanost), akademska i istraživačka disciplina koja se bavi teorijom i praksom politike te opisom i analizom političkih sustava i političkog ponašanja. Polja i područja politologije uključuju političku ekonomiju, političku teoriju i filozofiju, civilnu edukaciju i komparativnu politiku, teoriju direktne demokracije, apolitičku vlast, participativnu direktnu demokraciju, nacionalne sustave, međunacionalu političku analizu, politički razvoj, internacionalne odnose, vanjsku politiku, internacionalno pravo, politiku, javnu upravu, upravno ponašanje, javno pravo, sudsko ponašanje i javnu politiku. Politologija također istražuje moć u internacionalnim odnosima te teoriju velesila i supersila.
Politologija je metodološki raznovrsna. Pristupi unutar discipline uključuju klasičnu političku filozofiju, interpretivizam, strukturalizam te bihevioralizam, realizam, pluralizam i institucionalizam. Politologija, kao jedna od društvenih znanosti, koristi metode i tehnike koje se odnose na vrste traženih ispitivanja: primarnih izvora poput povijesnih dokumenata i službenih zapisa, te sekundarnih izvora poput članaka iz školskih časopisa, anketnih istraživanja, statističke analize, istraživanja slučajeva i izrade modela. Herbert Baxter Adams zaslužan je za kovanje fraze "politička znanost" dok je predavao povijest na Sveučilištu Johnsa Hopkinsa.
Javna administracija
Jedna od glavnih grana politologije, javna administracija, može se grubo opisati kao razvoj, primjena i istraživanje grana upravne politike. Postizanje javnog dobra unaprijeđenjem civilnog društva i socijalne pravde krajnji je cilj ovog polja. Iako se javna administracija tijekom povijesti nazivala upravljanje vlasti, ona sve više obuhvaća nevladine organizacije koje također djeluju sa sličnom, primarnom posvećenošću dobrobiti čovječanstva.
Diferenciranje javne administracije od poslovne administracije, vrlo bliskog polja, postalo je popularna metoda definiranja discipline. Prvo, ciljevi javne administracije bliži su ciljevima koji se često navode kao ciljevi američkih osnivača i demokratskog naroda općenito. To jest, javni zaposlenici rade kako bi poboljšali ravnopravnost, pravdu, sigurnost, učinkovitost, djelotvornost, a tek povremeno rade radi profita. Ove vrijednosti pomažu diferencijaciji polja od poslovne administracije koja je primarno zabrinuta za profit što definira tu disciplinu. Drugo, javna administracija relativno je novo, multidisciplinarno polje. Djelo Woodrowa Wilsona The Study of Administration često se navodi kao zametno djelo. Dr. Wilson je zagovarao profesionalniju operaciju dnevnih aktivnosti javnih službenika. Štoviše, budući predsjednik je identificirao potrebu Sjedinjenih Država za separacijom stranačke politike i dobre birokracije, što je također bila vječna tema.
Multidisciplinarna priroda javne administracije je povezana s trećim definirajućim obilježjem: administrativnim dužnostima. Javni administratori rade u javnim agencijama na svim razinama vlasti, te izvode širok raspon zadaća. Javni administratori prikupljaju i analiziraju podatke (statistika), nadziru fiskalne operacije (proračune, obračune i protok novca), organiziraju velike događaje i sastanke, predlažu zakone, razvijaju politiku, te često izvršavaju zakonski mandatirane aktivnosti vlasti. Zahvaljujući ovom posljednjem aspektu javni administratori služe kao glasnogovornici, tajnici, bilježnici, novinski procesori, zapisničari, javni bilježnici, rizniari i upravitelji. Zaista, disciplina se dobro sparuje s mnogim strukovnim poljima poput informacijske tehnologije, financija, prava i inženjerstva. Kada treba iznijeti i procijeniti javne službe, javni administrator je nesumnjivo uključen.
Psihologija
thumbnail|right|[[Wilhelm Maximilian Wundt osnivač je eksperimentalne psihologije]] Psihologija je akademska i primijenjena disciplina koja uključuje istraživanje ponašanja i mentalnih procesa. Psihologija se također odnosi na primjenu takvog znanja na razne sfere ljudske aktivnosti, uključujući probleme pojedinaca u njihovu svakodnevnom životu, te terapiju mentalnih bolesti.
Psihologija se razlikuje od antropologije, ekonomije, politologije i sociologije u tome što pokušava pronaći eksplanatorne generalizacije mentalne funkcije i vidljivog ponašanja pojedinaca, dok se druge discipline fokusiraju na stvaranje deskriptivnih generalizacija o funkcioniranju socijalnih grupa ili ljudskog ponašanja specifičnog u raznim situacijama. U praksi ipak postoji poprilično velika križna fertilizacija koja se odvija među tim poljima. Psihologija se razlikuje od biologije i neuroznanosti po tome što se primarno bavi interakcijom mentalnih procesa i ponašanja, te cjelokupnim procesima sustava, a ne samo biološkim ili neuralnim procesima, iako uže područje neuropsihologije kombinira istraživanje aktualnih neuralnih procesa s istraživanjem mentalnih efekata koje oni subjektivno proizvode. Mnogi ljudi asociraju psihologiju s kliničkom psihologijom koja se fokusira na procjenjivanje i terapiju problema u živoj i psihopatologiji. U stvarnosti psihologija ima bezbrojne specijalnosti uključujući socijalnu psihologiju, razvojnu psihologiju, kognitivnu psihologiju, psihologiju industrijske organizacije, matematičku psihologiju, neuropsihologiju, kvantitativnu analizu ponašanja te mnoge druge. Riječ psihologija dolazi od starogrčkog ψυχή, psyche ("duša", "um") i logos ("riječ", "znanost").
Psihologija je vrlo široka znanost kojoj se rijetko pristupa u cjelini kao velikom bloku. Iako neka područja obuhvaćaju prirodnoznanstvenu bazu i društvenoznanstvenu primjenu, druga se mogu jasno razdijeliti i označiti kako imaju malo toga s društvenim znanostima ili malo toga s prirodnim znanostima. Primjerice, biološka psihologija se smatra prirodnom znanošću s društvenoznanstvenom primjenom (kao što je to klinička medicina), socijalna i okupacijska psihologija su, generalno govoreći, čisto društvene znanosti, dok je neuropsihologija prirodna znanost kojoj nedostaje primjena izvan potpuno znanstvene tradicije. Na britanskim sveučilištima naglasak na dijelu psihologije koju je student studirao i/ili se na nju usredotočio može se vidjeti u stečenim akademskim nazivima: B.Psy. označava ravnotežu između prirodnih i društvenih znanosti, B.Sc. označava snažnu (ili potpunu) znanstvenu koncentraciju, dok B.A. označava glavninu društvenoznanstvenih kredita.
Socijalni rad
Socijalni rad bavi se socijalnim problemima, njihovim uzrocima, rješenjima i utjecajima na ljude. Socijalni radnici rade s pojedincima, obiteljima, grupama, organizacijama i zajednicama. Socijalni rad je profesija posvećena potrazi za socijalnom pravdom, poboljšanju kvalitete života, te razvoju punog potencijala svakog pojedinca, grupe i zajednice u društvu. Pridjev socijalni odnosi se na ljudsko društvo ili njegovu organizaciju. Korijen "soci-" koji dolazi od latinske riječi socius, a označava člana, druga ili saveznika, odnosi se stoga na ljude općenito. Socijalni rad je društvena znanost koja primjenjuje socijalnu teoriju i istraživačke metode radi proučavanja i poboljšavanja života ljudi, grupa i društava. Socijalni rad je jedinstven po tome što pokušava simultano navigirati kroz sustave (mikro, medio i makrosustave), kao i unutar svakog od njih radi dostatnog adresiranja i rješavanja socijalnih problema na svim razinama. Socijalni rad inkorporira i iskorištava sve društvene znanosti kao sredstva za poboljšanje ljudskog stanja.
U istraživanjima u socijalnom radu postoji velik dio tradicionalnog istraživanja kako kvalitativnog tako i kvantitativnog koje prvenstveno provode sveučilišni istraživači, ali i istraživači iz drugih polja koji djeluju na raznim institutima, fundacijama ili agencijama socijalnih službi. Istovremeno glavnina socijalnih radnika nastavlja tražiti drugdje za znanjem. Takvo je stanje postojalo tijekom nastanka profesije u prvom desetljeću dvadesetog stoljeća. Jedan razlog za jaz u praktičnom istraživanju leži u tome što se praktičari bave sa situacijama koje su jedinstvene i idiosinkratične, dok se istraživanja bave pravilnostima i agregatima. Translacija između ova dva stanja često je nesavršena. Razvoj pun nade koji bi premostio taj jaz čini kompilacija mnogih praktičnih područja kolekcija "najboljih praksi", pretežno preuzetih iz istraživačkih rezultata, ali također destiliranih iz iskustva uvaženih praktičara.
Sociologija
thumb|right|[[Emile Durkheim smatra se jednim od osnivača sociologije.]] Sociologija je znanost o društvu i ljudskom socijalnom djelovanju. Općenito se bavi socijalnim pravilima i procesima koji povezuju i odvajaju ljude ne samo kao pojedince, već kao članove udruženja, grupa, zajednica i institucija, te uključuje istraživanje organizacija i razvoj ljudskog socijalnog života. Sociološko polje zanimanja varira od analize kratkih kontakata među anonimnim pojedincima na ulici do istraživanja globalnih socijalnih procesa. Većina sociologa radi u jednom ili više užih područja.
Značenje riječi dolazi od sufiksa "-ologija" grčkog podrijetla što znači "znanost", te korijena "soci-" od latinske riječi socius što znači član, drug ili saveznik, označavajući stoga ljude općenito. Sociologija je društvena znanost koja primjenjuje socijalnu teoriju i metode istraživanja radi proučavanja socijalnih života ljudi, grupa i društava, pa se ponekad definira kao znanost o socijalnim interakcijama. Ona je relativno nova akademska disciplina koja se razvila u ranom 19. stoljeću.
Zbog toga što je sociologija vrlo široka disciplina, teško se definira čak i kad to pokušaju profesionalni sociolozi. Jedan koristan način za opisivanje discipline je njezin prikaz kao mnoštva užih područja koja proučavaju različite dimenzije društva. Primjerice, socijalna stratifikacija proučava nejednakost i klasnu strukturu; demografija proučava promjene veličine i tipa populacije; kriminologija proučava kriminalno ponašanje i devijantnost; politička sociologija proučava vlast i zakone; a sociologija rase i sociologija roda proučavaju rasne i rodne podjele u društvu.
Taxi Driver
Taksist (eng. Taxi Driver) je američki igrani film iz 1976., redatelja Martina Scorsesea. Opisuje poteškoće osamljenog njujorškog taksista Travisa Bicklea koji očajnički pokušava promijeniti vlastiti život. Film je stekao brojne obožavatelje, a neke scene su postale elementom popularne kulture.
Društvene nauke
Sociologija
Sociološke metode, teorije i koncepti mogu inspirirati sociologe na istraživanje podrijetla uobičajeno prihvaćenih konvencija. Sociologija nudi uvide u socijalni svijet koji se prostire izvan očekivanja koja počivaju na pojedinačnim dosjetkama i ličnostima. Sociolozi mogu pronaći opće socijalne obrasce u proučavanju ponašanja određenih pojedinaca i grupa. Ovaj specifičan pristup socijalnoj realnosti ponekad se naziva sociološkom perspektivom.
Sociolozi koriste raznolike metode istraživanja, uključujući istraživanje slučajeva, povijesno istraživanje, intervju, promatranje sudionika, analizu socijalne mreže, anketno istraživanje, statističku analizu, izradu modela te mnoge druge pristupe. Od kraja 1970-ih mnogi su sociolozi pokušavali učiniti disciplinu korisnom za neakademske svrhe. Rezultati socioloških istraživanja pomažu edukatorima, zakonodavcima, administratorima, razvijateljima, te ostalima uključenima u riješavanje socijalnih problema i formuliranju javne politike kroz subdisciplinarna područja poput evaluacijskog istraživanja, metodološkog procjenjivanja, te javne sociologije. Nova sociološka područja nastavljaju nicati – komunikacijske znanosti, informatička sociologija, mrežna analiza, teorija aktera i mreže te rastući popis na kojem se nalaze mnoge discipline interdisciplinarne prirode.
Taxi Driver
Radnja
Travis Bickle je osamljeni i depresivni 26-godišnjak; u svojim kasnijim akcijama pokazuje da vjerojatno ima i nekih ozbiljnijih psihičkih problema (moguće je da ima PTSP budući da je služio kao marinac u Vijetnamu). U New Yorku se zapošljava kao taksist i radi prekovremeno budući da pati i od nesanice. Slobodno vrijeme provodi u pornografskim kinima ili lutajući gradom. Prostitutke, lopovi i narkomani koje susreće u siromašnim gradskim četvrtima u njemu izazivaju odvratnost i želju "za čišćenjem prljavštine ulica".
Društvene nauke
Socijalna teorija i metode istraživanja
Društvene znanosti dijele mnoge perspektive socijalnih teorija i metode istraživanja. Teoretske perspektive uključuju različite tipove kritičke teorije, dijalektičkog materijalizma, feminističke teorije, fronetičke društvene znanosti, razvrstanih grana marksističke teorije poput revolucionarne teorije i klasne teorije, postkolonijalne teorije, postmodernizma kao i srodnog intelektualnog kriticizma i znanstvenog kriticizma, teorije racionalnog izbora, racionalnog kriticizma, socijalnog konstruktivizma, strukturalizma i strukturalnog funkcionalizma. Zajedničke metode istraživanja uključuju široku raznolikost kvantitativnih i kvalitativnih metoda. Kvantitativne metode prikupljanja podataka uključuju uporabu brojeva za procjenu informacija. Ove se informacija zatim mogu evaluirati uporabom statističke analize. Upitnici, terensko i laboratorijsko prikupljanje podataka su ostali tipovi tehnika korištenih u kvantitativnim istraživanjima.
Taxi Driver
Radnja
Travis uskoro postaje opsjednut Betsy, mladom ženom zaposlenom u predsjedničkoj kampanji senatora Palantinea. Nakon što je neko vrijeme uhodi, odlučuje joj prići smatrajući da je i ona osamljena poput njega. Zbunjena, ali i zaintrigirana njegovom hrabrošću i otvorenošću pristaje izaći s njim. Na spoju je Travis odvodi na u kino na porno-film; sam u tome ne vidi ništa neobično, no ona se naljuti i ostavlja ga. Travis je pokušava ponovno kontaktirati, ali na kraju zaključuje da je "hladna i distancirana" te zapada u još veću depresiju.
Društvene nauke
Kriticizam
Društvene znanosti ponekad se kritiziraju zbog toga što su manje znanstvene od prirodnih znanosti, te po tome što su smatrane manje rigoroznima ili empirijskima u svojim metodama. Ova tvrdnja nastala je u takozvanim Znanstvenim ratovima te se uobičajeno navodi prilikom usporedbe društvenih znanosti s poljima poput fizike, kemije ili biologije kod kojih je koroboracija hipoteze mnogo više incizivna u odnosu na promatrane podatke iz specifično dizajniranih eksperimenata. Društvene znanosti stoga mogu biti smatrane pretežno opservacijskima, jer su u objašnjavanju kauzalnih odnosa vrlo subjektivne. Ograničen stupanj slobode dostupan je u dizajniranju faktora koji se postavlja za pojedino opservacijsko istraživanje. Društveni znanstvenici ipak se protive tim tvrdnjama ističući uporabu bogate raznolikosti znanstvenih procesa, matematički dokaza, te ostalih metoda u svojoj profesionalnoj literaturi. Flyvbjerg (2001) tvrdi kako je rasprava o tome jesu li prirodne znanosti znanstvenije od društvenih znanosti zapravo uzaludna; društvene znanosti najbolje je prakticirati kao fronezu, dok je prirodne znanosti najbolje prakticirati kao episteme, u klasično grčkom značenju ovih pojmova, te oba imaju važnu (iako različitu) ulogu u produkciji znanja u društvu.
Taxi Driver
Radnja
Jedne noći njegov taksi ulazi mlada prostitutka Iris koja, čini se, želi pobjeći od svojeg svodnika Matthewa. No on ju izvlači iz automobila prije nego je Travis krenuo. Kasnije ju opet susreće i izražava želju da joj pomogne; ona je nesigurna u svoje osjećaje prema svodniku koji njome lako manipulira.
Društvene nauke
Kriticizam
Ponekad se tvrdi kako je socijalni svijet jednako kompleksan za proučavanje kao što je proučavanje statičkih molekula. Akcije ili reakcije molekula ili kemijske tvari uvijek su iste kada su stavljene u određene situacije. Ljudi su, u drugu ruku, mnogo kompleksniji za takve tradicionalne znanstvene metodologije. Ljudi i društva nemaju određena pravila koja uvijek imaju isti ishod, te oni ne mogu jamčiti kako će reagirati na isti način u određenim situacijama.
Taxi Driver
Radnja
Travis postaje sve nezadovoljniji i odlučuje se za poduzimanje promjena u životu. Počinje se baviti tjelovježbom, nabavlja oružje i vježba rukovanje njime. U lokalnoj trgovini ubija pljačkaša. Počinje hodati naoružan u vojničkoj jakni i obrijane glave.
Društvene nauke
Kriticizam
Treći kriticizam označava težnju društvenih znanosti da se češće nalaze pod utjecajem politike, budući da rezultati u društvenim znanostima mogu prijetiti određenim centrima moći u društvu, posebice onima koji financiraju istraživačke institucije. Štoviše, kompleksnost pojačava probleme, jer promatrani socijalni podatci mogu biti rezultat faktora koje je teško procijeniti u izolaciji.
Taxi Driver
Radnja
Na političkom skupu pokušava izvršiti atentat na senatora Palantinea no agenti osiguranja ga uočavaju prije nego izvuče oružje iz jakne; ipak im uspijeva pobjeći. Odlazi u bordel gdje je Iris i tamo brutalno ubija njezinu mušteriju, svodnika i vratara. Pri tome je teško ranjen i gubi mnogo krvi; po dolasku policije upire krvavi prst u glavu i oponaša pucanje iz pištolja; kamera postupno pokazuje krvavi trag njegovog osvetničkog pohoda.
U epilogu saznajemo da je Travis u komi, a Iris se vratila roditeljima. Mediji su od njega napravili junaka. Na kraju nastavlja voziti taksi i jedne večeri ponovno susreće Betsy koja pokazuje simpatije prema njemu. Posljednja scena s Betsy je čest predmet razgovora o filmu budući da je moguće da se radi o fantaziji Travisa koji zapravo umire u komi. Kao argument za ovu tvrdnju mnogi ističu kako bi u stvarnosti Travis vjerojatno bio u zatvoru ili sanatoriju jer je ilegalnim oružjem brutalno ubio nekoliko ljudi a prije toga je pokušao i atentat na senatora. Budući da nema nikakvog službenog objašnjenja, interpretacija posljednje scene ostaje stvar gledatelja. Poznati filmski kritičar Robert Ebert smatra da kraj i ne treba tumačiti doslovno budući da on zaključuje film prvenstveno na emotivnom nivou - Travis je ostvario svoj cilj.
Društvene nauke
Knjižni izvori
Počeci društvenih znanosti u 18. stoljeću reflektiraju se u velikoj Diderotovoj enciklopediji s člancima Rousseaua i ostalih pionira. Rast društvenih znanosti također se reflektira u specijaliziranim enciklopedijama. Starija izdanja stoga imaju jak povijesni interes dok najnovija reflektiraju trenutačne rasprave i metodologije.
Bignay
Po podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 321 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 36 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 8,73 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 37 metara (maksimalnoj 86 m, a minimalnoj 14 m).
George Saunders
George Saunders (2.12. 1958.-) je američki književnik. Njegova djela su objavljivana u časopisima kao što su The New Yorker, Harper's i GQ, a redovno objavljuje kolumnu American Psycheu subotnjem prilogu The Guardiana. Trenutno predaje na Univerzitetu Syracusea, a dobitnik je brojnih književnih priznanja.
Djela mu se uglavnom bave suvremenim konzumerizmom i korporativnom kulturom.
Julian Huxley
Sir Julian Sorell Huxley (London, 22. lipnja 1887. – London, 14. veljače 1975.) bio je engleski evolucijski biolog, humanist i internacionalist.
Isticao je prirodni odabir kao primarnu silu u evoluciji i bio je vodeća figura sintetičke teorije o evoluciji polovicom 20. stoljeća. Bio je sekretar Londonskog zoološkog društva (1935.-1942.), prvi predsjednik UNESCO-a (1946.-1948.), odigrao je ulogu u osnivanju Međunarodne humanističke i etičke unije (1952.), bio je suosnivač Svjetskog fonda za očuvanje prirode (1961.), predsjednik Britanskog društva humanista (1963.-1965.), član Kraljevskog društva.
Julian Huxley bio je poznat po predstavljanju znanosti u knjigama i člancima, kao i na radiju i televiziji. Primio je UNESCO-vu nagradu Kalinga za populariziranje znanosti (1953.), Darwinovu medalju koju dodjeljuje Kraljevsko društvo (1956.) i Darwin-Wallace medalju koju dodjeljuje londonsko Lineansko društvo (1958.). Iste je godine dobio titulu Sir, stotinu godina nakon što su Charles Darwin i Alfred Russel Wallace objavili teoriju evolucije. Primio je posebnu nagradu Lasker koju dodjeljuje fondacija Lasker (1959.).
Julian Huxley bio je iz istaknute obitelji Huxley. Neki od članova poznate obitelji su: Thomas Henry Huxley, Julianov djed, čvrsti podupiratelj i prijatelj Charlesa Darwina i izumitelj termina agnostik; Aldous Huxley, Julianov brat, autor znanstvenofantastičnog romana, Vrli novi svijet (1932.); Andrew Huxley, Julianov polubrat, fiziolog, biofizičar i dobitnik Nobelove nagrade za fiziologiju ili medicinu, 1963. i drugi.
Julian Huxley od malena je pokazivao interes za prirodu. 1880-ih pohađa Eton College. Godine 1906. odlazi na Balliol College, Sveučilište Oxford gdje razvija interes za embriologiju i protozoa. Godine 1909. završava studij prvi u klasi. Kao profesor radi na Sveučilištu Rice, Houston, Texas (1913.-1916.); New College, Sveučilište Oxford (1919.-1925.); King's College, London (1925.-1927.).
Njegovi znanstveni interesi, što pokazuju njegove brojne izdane knjige, uključuju: udvaranje kod ptica, biologiju raka, mrave, genetiku, ekologiju, evoluciju, očuvanje prirode. Iako je radio i bio uspješan na mnogim poljima biologije, središnja tema njegova rada bila je evolucija.
Mass Sarr
Mass Sarr Junior (Monrovia, 6. veljače 1973.) je bivši liberijski nogometaš.
Karijera
Karijeru je započeo 1988. godine u višestrukom prvaku Liberije Mighty Barolle iz Monorovije. Kao talentirani igrač 1990. dolazi u AS Monaco, ali već iduće godine odlazi u Stade Athletique Epinal. Ni tu se nije trajnije zadržao, pa 1992. dolazi Olympique Ales za koji je u naredne tri godine odigrao 84 utakmice i pritom postigao 23 gola. 1995. godine dolazi u splitski Hajduk. Do 1998. kada prelazi u Reading F.C. za Hajduk je odigrao 59 utakmica i postigao 17 golova. Za Reading je igrao do 2000. godine kada prelazi u Sydney Olympic. Godine 2001. prelazi u malezijski klub Selangor FA. U istome klubu 2004. godine okončava karijeru.
Julian Huxley
Evolucija
Julian Huxley bio je darvinist i najvažniji biolog nakon Augusta Weismanna. Vjerovao je da proučavanje evolucije može pomoći u razumijevanju ljudske prirode i ljudskog ponašanja. Insistirao je na prirodnom odabiru kao primarnoj sili u evoluciji. Odigrao je značajnu ulogu u stvaranju sintetičke teorije o evoluciji polovicom 20. stoljeća.
Mass Sarr
Karijera
Mass Sarr je 79 puta igrao za reprezentaciju svoje zemlje te postigao četiri gola. 1996. i 2002. je nastupio sa reprezentacijom na Afričkom kupu nacija.
Julian Huxley
Evolucija
Početkom 20. stoljeća, Julian Huxley bio je jedan od malobrojnih biologa koji su smatrali da je prirodni odabir primarna sila u evoluciji te da se evolucija odvija u malim koracima, a ne u skokovima. Poučavao je i poticao evolucijske biologe na Oxfordskom Sveučilištu 1920-ih. Charles Elton (ekolog), Alister Hardy (biolog mora) i John Baker (citolog) postali su vrlo uspješni. Edmund Brisco Ford uspostavio je novo polje istraživanja nazvano ekološka genetika. Ono je odigralo ulogu u sintetičkoj teoriji evolucije. Njegov još jedan istaknut učenik bio je Gavin de Beer koji je pisao o evoluciji i razvoju te je kasnije postao ravnateljem Prirodoslovnog muzeja u Londonu. Njih dvojica pohađala su Huxleyeva predavanja o genetici, eksperimentalnoj zoologiji, embriologiji i etologiji. Kasnije su postali njegovi suradnici i stručnjaci na svojim poljima istraživanja.
Shashi Deshpande
Shashi Deshpande (1938 -) je indijska spisateljica. Svoju prvu zbirku priča je objavila 1978. godine. a prvi romanThe Dark Holds No Terror 1980. godine. Pisala je i dječje knjige.
Knjige
Her books include:
Julian Huxley
Evolucija
Huxley je vjerovao da, gledajući šire, evolucija vodi naprednijoj organizaciji, što je nazivao napretkom bez cilja. Ideja evolucijskog napretka bila je izložena oštroj kritici u drugoj polovici 20. stoljeća. Kladisti su, primjerice, bili i jesu protiv ideje da jedna grupa može biti znanstveno opisana kao napredna, a druga grupa kao primitivna. Za kladiste su grupe ili pleziomorfne ili apomorfne. Huxley je izumitelj termina klade.
Macksville, Kansas
Maksvil je grad u američkoj saveznoj državi Kanzas.
Julian Huxley
Moderna evolucijska sinteza
Huxley je bio jedan od glavnih tvoraca nove sintetičke teorije o evoluciji. Sinteza ideja o genetici i populaciji stvorila je konsenzus koji je vladao u biologiji od 1940-ih, a koji je održiv i danas. Sintezu ideja omogućila je razmjena održivih komponenti onih istraživačkih strategija koje su prije bile konkurentne. Nastali interdisciplinarni konsenzus o djelovanju evolucije postat će poznat kao moderna evolucijska sinteza. Julian Huxley skovao je termin kada je izdao svoju knjigu Evolucija: moderna sinteza (1942.), jednu od najvažnijih knjiga moderne evolucijske sinteze.
Macksville, Kansas
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 549, što je 35 (6,8 %) stanovnika više nego 2000. godine.
Zaunere, Torino
Zaunere je naselje u Italiji u provinciji Torino, u regiji Piemonte.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 5 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 813 m.
CSI (razvrstavanje)
CSI je skraćenica koja se može odnositi na:
Tharptown (Uniontown), Pennsylvania
Torptaun je naseljeno mesto bez administrativnog statusa u američkoj saveznoj državi Pensilvanija.
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 498.
Tangenta
thumb|350px|Tangenta na krivulju Tangenta ili dodirnica je prava linija koji dodiruje krivulju u jednoj točki. Na svaku je krivulju (npr. kružnicu, elipsu, parabolu, hiperbolu) moguće položiti beskonačno mnogo tangenata, ali kroz svaku točku glatke krivulje prolazi samo jedna tangenta.
Jednadžba prave linije tangente je y - y0 = k(x - x0), pri čemu je koeficijent smjera k jednak derivaciji funkcije krivulje u točki x0 tj. k = f'(x0).
u dvodimenzionalnom koordinatnom sustavu (x,y).
U svakoj točki krivulje (u intervalu od x = -1 do x = 3) prikazana je tangenta na krivulju.
Šime Poduje
Šime Poduje (Vis, 19. svibnja 1905. - Split, 31. listopada 1966.) je bivši hrvatski nogometaš, športski dužnosnik i pravnik. Njegov mlađi brat Veljko također je bio nogometaš.
Tangenta
Kada je koeficijent smjera tangente (odnosno prva derivacija funkcije) pozitivan, k > 0, dio prave linije tangente je zelene</span style='color:green'> boje.
Šime Poduje
Za splitski Hajduk odigrao je ukupno 226 utakmica i postigao 87 zgoditaka. Sa Hajdukom je osvojio prva dva naslova prvaka 1927. i 1929. godine.
Tangenta
Kada je koeficijent smjera tangente negativan, k < 0, dio prave linije tangente je crvene</span style='color:red'> boje.
Šime Poduje
Prema njegovoj ideji 7. svibnja 1944. nakon trogodišnje stanke obnovljen je rad Hajduka.
Julian Huxley
Moderna evolucijska sinteza
Moderna evolucijska sinteza plod je istraživanja niza suvremenih znanstvenika (B. Rensch, E. B. Ford, E. W. Mayr, G. G. Simpson, H. J. Muller, J. B. S. Haldane, N. V. Timofeev-Resovskij, R. B. Goldschmidt, S. S. Chetverikov, S. G. Wright, R. A. Fisher, T. G. Dobzhansky, G. L. Stebbins i drugi). Napustila je one hipoteze koje svojim spekulativnim primjesama priječe ili ograničavaju mogućnost egzaktnog istraživanja i eksperimentalnog provjeravanja. Baza te moderne teorije je darvinizam u koji su se, uz neke izmjene, mogli ugraditi rezultati moderne biologije.
Tangenta
Kada je koeficijent smjera tangente jednak nuli, k = 0, tj. kad funkcija ima lokalni ekstrem (minimum ili maksimum), dio prave linije tangente je crne boje.
Julian Huxley
Moderna evolucijska sinteza
Moderna evolucijska sinteza je sjedinjenje ideja iz više grana biologije: genetike, citologije, botanike, morfologije, ekologije, paleontologije. Sinteza ideja je prihvaćena od većine znanstvenika. Ona se stvarala desetak godina (1936.-1947.), a poticaj na stvaranje je bio razvoj populacijske genetike (1918.-1932.). Darwinov prirodni odabir i Mendelovi zakoni nasljeđivanja kombinirani su u modernoj evolucijskoj sintezi. Pokazalo se da je Mendelova genetika u skladu s prirodnim odabirom i postepenom evolucijom.
Moderna evolucijska sinteza riješila je poteškoće i nejasnoće koje su uzrokovale specijalizacija i slaba komunikacija između biologa ranijih desetljeća 20. stoljeća. Otkrića ranijih genetičara nisu se lako mogla pomiriti s postepenom evolucijom i mehanizmom prirodnog odabira. Sinteza je još uvijek paradigma u evolucijskoj biologiji.
Jedan od zadnjih Huxleyevih doprinosa sintezi bio je na području ekološke genetike. Konstatirao je koliko je polimorfizam rasprostranjen u prirodi, gdje vidljivi morfizam prevladava više u nekim grupama nego u drugima.
Eugenika
Julian Huxley bio je istaknuti član Britanskog eugeničkog društva i vodeća figura eugeničkog pokreta. Bio je potpredsjednik (1937.-1944.) i predsjednik (1959.-1962.) društva. Smatrao je da je eugenika važna za uklanjanje nepoželjnih gena iz ljudske zalihe gena, da je rasa beznačajan koncept u biologiji te da su najniže društvene klase genetički inferiorne.
Neki od njegovih stavova su: socijalna ovisnost o državi indikator je genetske defektnosti; sterilizacija je uvjet za dobivanje socijalne pomoći; potrebno je izjednačavanje socijalnih uvjeta; potrebno je smanjenje dostupa liječenju; sposobniji su sirovina za pozitivnu eugeniku; potrebno je ukidanje individualizma i kršćanske etike.
Huxley je 1957. godine skovao termin transhumanizam kako bi opisao ideju o čovjeku koji sebe unapređuje pomoću znanosti i tehnologije. Suvremeno značenje termina proizlazi iz 1980-ih. Skupina znanstvenika, umjetnika i futurista iz SAD-a počela je organizirati ono što je preraslo u transhumanistički pokret.
Oda radosti
Oda radosti je oda koju je Friedrich Schiller napisao 1785. Naročito je poznata kao završni dio Betovenove Devete simfonije.
Šime Poduje
Za reprezentaciju Jugoslavije odigrao je 3 utakmica. Zanimljivo je to da su u sve tri utakmice protivnici bili reprezentativci ondašnje Čehoslovačke.
Preminuo je u 61. godinu u Splitu od srčanog udara.
Himerin 1
Himerin 1, (CHN1) takođe poznat kao alfa-1-himerin, n-himerin je protein koji je kod ljudi kodiran CHN1 genom.
Himerin 1 je aktivirajući protein GTPaze koji je specifičan za RAC GTP-vezujuće proteine. On je prvenstveno izražen u mozgu i smatra se da učestvuje u prenosu signala.
Ovaj gen kodira aktivirajući protein GTPaze za p21-rac i forbolni estarski receptor. On učestvuje u procesu nalaženja puta okularnhih motornih aksona.
Ribonukleotid
Ribonukleotid je nukleotid u kome je purinska ili pirimidinska baza vezana za molekul riboze. Baza može da bude adenin (A), guanin (G), citozin (C), ili uracil (U). Timin (T), koji se nalazi u dezoksiribonukleotidima, nije nađen među ribonukleotidima živih organizama. Ribonukleotidi imaju jedan, dva, ili tri fosfatne grupe vezane za šećer ribozu.
U ribonukleotide se svrstava adenozin-trifosfat (ATP), koji je glavni izvor energije za ćelijski rad.
Boro Primorac
Klupska karijera
Kao igrač, Primorac je karijeru započeo u mostarskome Veležu, a nastavio je u splitskome Hajduku. Za Hajduka je sveukupno odigrao 283 utakmice i postigao 53 pogotka i u sezoni 1978./79. osvojio Prvenstvo Jugoslavije. U tim klubovima Boro Primorac nosio je dres s brojem 5. Postigao je prvi pogodak na novom Hajdukovom igralištu na Poljudu, 19. rujna 1979. godine protiv, Trabzonspora (1:0), na utakmici 1. kola Kupa prvaka. Pogodak je postigao iz jedanaesterca. Za Hajduka igrali su u toj utakmici: Budinčević, Primorac, Krstičević (strijelac posljednjega pogotka na Starom placu), Luketin, Peruzović, Rožić, Zl. Vujović (Bogdanović), Čop (Zo. Vujović), Šalov, Đorđević i Šurjak. Nakon Hajduka Primorac, 1983. godine, odlazi u Francusku, gdje je nastupao za Lille i Cannes, te u svakom klubu skupio impresivnih više od stotinu nastupa.
Reprezentativna karijera
Za reprezentaciju Jugoslavije, Boro Primorac nastupao je u razdoblju od 1976. do 1982. godine te skupio 14 nastupa. Prvi nastup imao je 1976. godine protiv Tunisa (2:1) u Tunisu, 18. veljače, a posljednji 1980. godine protiv Italije (2:0) u Italiji, 15. studenoga. Od većih reprezentativnih uspjeha, Primorac je na Olimpijskim igrama u Moskvi 1980. s Jugoslavijom osvojio četvrto mjesto u utakmici protiv domaćina, Sovjetskoga Saveza.
Trenerska karijera
Individualno, Primorac je vodio francuske momčadi - Cannes i Valenciennes te reprezentaciju Gvineje.
Od 1994. godine Boro Primorac je pomoćni trener te desna ruka trenera Arsène Wengera s kojim je prijatelj već više od 20 godina. S Wengerom je počeo raditi u japanskoj Nagoyi Grampusu, prije nego što su zajedno otišli, 1996. godine, u londonski Arsenal.
Igrač
Hajduk Split
Trener
Nagoya Grampus
Arsenal
Privatno
Primorac tečno govori sedam stranih jezika - engleski, francuski, talijanski, španjolski, portugalski, njemački i japanski jezik. Oni koji su radili s njime u Arsenalu, opisuju ga kao šarmantnu, visoko inteligentnu osobu, osobu čije je znanje stranih jezika veće i od samog trenera Wengera i Phillipe Senderosa koji također slove za poznavatelje više stranih jezika.
Vinko Radić
Od 1920. do 1929. bio je standradni prvotimac splitskog Hajduka sa kojim je osvojio dvije titule prvaka države, 1927. i 1929. godine. Novinari su ga smatrali najboljim lijevim krilom u Jugoslaviji tih godina.
Odigrao je tri utakmice za reprezentaciju Jugoslavije. Debitirao je 28. rujna 1924. na utakmici protiv Čehoslovačke (0:2), na kojoj je u sastavu bilo deset igrača Hajduka.
Preminuo je u Splitu 1945. godine.
Bourgon
Burgon je naselje i opština u zapadnoj Francuskoj u regionu Loara, u departmanu Majen koja pripada prefekturi Laval.
Mark Z. Danielewski
thumb|Mark Danielewski Mark Z. Danielewski (5.3. 1966.-) je američkli književnik. On je sin poljskog avangardnog filmaša Tada Danielewskog i brat pjevačice i kantautorice Annie Decatur Danielewski, a.k.a. Poe.
Kateta
Ukoliko su katete pravokutnog trokuta različitih dužina, razlikuju se manja (kraća) i veća (duža) kateta.
Odnos dužina kateta definira trigonometrijske funkcije tangens i kotangens nad oštrim kutovima trokuta.
Prema Euklidovim stavovima, u pravokutnom trokutu, dužina katete predstavlja geometrijsku sredinu dužine odsječka hipotenuze koji određuje hipotenuzina visina i dužine cijele hipotenuze. Ukoliko su oznake kao na slici, taj iskaz se može zapisati u sljedećem obliku: 200p|mini|desno|Pravokutni trokut u kome hipotenuzina visina h dijeli hipotenuzu na odsječke p i q
Waldorf (Rheinland-Pfalz)
Valdorf je opština u njemačkoj saveznoj državi Rajna-Palatinat. Jedno je od 74 opštinska središta okruga Arvajler. Prema procjeni iz 2010. u opštini je živjelo 897 stanovnika. Posjeduje regionalnu šifru (AGS) 7131081.
Geografski i demografski podaci
mini|levo|250px|Položaj opštine u okrugu Arvajler Valdorf se nalazi u saveznoj državi Rajna-Palatinat u okrugu Arvajler. Opština se nalazi na nadmorskoj visini od 156 metara. Površina opštine iznosi 7,6 km². U samom mjestu je, prema procjeni iz 2010. godine, živjelo 897 stanovnika. Prosječna gustina stanovništva iznosi 118 stanovnika/km².
Karbofenotion
Karbofenotion je organsko jedinjenje, koje sadrži 11 atoma ugljenika i ima molekulsku masu od 342,865 Da.
Sferni trokut
mini| Sferni trokut Sferni trokut je skup tri točke sfere i tri luka velikih kružnica, od kojih je svaki manji od polukružnice i ima krajeve u tim točkama. Zbir kutova sfernog trokuta veći je od dva prava i nalazi se između 180° i 540°, tj. , gdje su A, B, C kutovi sfernog trokuta (sl.1.). Odnos opsega i dijametra kruga je manji od \pi.
Mnogi kriteriji podudarnosti sfernih trokuta analogni su kriterijima podudarnosti običnih ravnih trokuta. Međutim, postoje i drugi, npr., dva sferna trokuta (jedne iste sfere) podudarna su, ako su tri kuta jednog trokuta podudarna kutovima drugog trokuta.
1625
thumb|230px|[[Ferdinand III. (SRC)|Ferdinand je ugarsko-hrvatski kralj 1625-57]]
Godina 1625 (MDCXXV) bila je redovna godina koja počinje u srijedu po gregorijanskom kalendaru odn. redovna godina koja počinje u subotu po 10 dana zaostajućem julijanskom kalendaru.
Geodezijska linija
mini|desno|175px| Geodezijske linije su [[velika kružnica|velike kružnice na sfernom trokutu]] Geodezijska linija date plohe sastoji se od lukova u datoj plohi koji svake dvije njene dovoljno bliske točke spajaju po liniji najkraće udaljenosti među njima. U svakoj točki geodezijske linije njena glavna normala koincidira sa normalom na plohu. Npr. na sferi, geodezijska linija je dio velike kružnice sfere.
Arpin, Wisconsin
je grad u američkoj saveznoj državi Viskonsin.
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 333, što je 4 (-1,2 %) stanovnika manje nego 2000. godine.
Aia Nuova-San Quirico, Frosinone
Aia Nuova-San Quirico je naselje u Italiji u provinciji Frosinone, u regiji Lazio.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 81 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 450 m.