cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Neidentifikovani leteći objekat
Nauka i NLO
Ipak, neki tvrde da je opšte mišljenje naučne zajednice da NLO izveštaji, ako ‎uopšte i postoje, predstavljaju naučni problem i da to ima više veze sa ‎‎psihologijom i naukom o percepciji, nego sa ‎‎fizičkim naukama. Uistinu, većina izveštaja predstavlja ‎narativna objašnjenja onoga šta je neko video, ili je mislio da je video na nebu. ‎Ali, naglašava se i da je svođenje NLO pojava na puku psihologiju pogrešnog ‎tumačenja pojedinaca često neadekvatno. U velikom broju izveštaja postoji više ‎od jednog svedoka, a ponekad je jedan te isti događaj posmatran sa dve ili više ‎različitih lokacija. Bilo je i masivnih opažanja sa više stotina ili čak hiljada ‎svedoka. Neke pojave su praćene radarima, snimane na video trake, a neke su ‎ostavljale fizičke efekte na pojedince ili okruženje. ‎
Konačni i beskonačni skupovi
Kardinalni broj skupa
Teorema
Neidentifikovani leteći objekat
Nauka i NLO
Drugi, pak, misle da fizičari nemaju šta da traže oko NLO problema, osim ako ‎nema materijalnih dokaza. Primedba na ovaj argument bi bila da se čak i ‎svedočanstva očevidaca mogu obraditi naučnim metodama, kako bi se dobile bitne ‎informacije. Svedoci meteorskog užarenog kamenja, na primer, mogu biti ‎intervjuisani da bi se rekonstruisale putanje, što vrlo često dovodi do ‎otkrivanja fragmenata meteorita. Tačnost i pouzdanost pojedinačnih slučajeva ‎nije presudna, ako se analizira veliki broj opažanja, zato što statistička ‎analiza može da otkrije važne trendove. Do primene takvih tehnika u ‎istraživanju NLO izveštaja je došlo prilikom istrage o misterioznim ‎‎zelenim vatrenim loptama, koje su se iznenada pojavile ‎iznad osetljivih vojnih i istraživačkih kompleksa u Novom ‎Meksiku krajem 1940ih. Stotine svedoka je bilo intervjuisano kako bi se ‎ustanovile karakteristike objekata, kao i da bi se došlo do ostataka utvrđivanjem ‎putanja.‎
Feliks Mileker
Srećko - Feliks Mileker (14. januar 1858. Vršac — 26. april 1942. Vršac) je bio srpski učitelj, kustos, istraživač i publicista. Osnovnu i Građansku školu završio je u Vršcu, a 1873. odlazi u Segedin i upisuje se u Učiteljsku školu. Imao je samo jednog sina Rudolfa Milekera, koji je postao poznat vulkanolog i profesor univerziteta u Debrecinu.
Od 1878. godine je radio u Beloj Crkvi kao učitelj. Tu je službovao do 1883. godine, kada prelazi u Vršac. Godine 1885. povereno mu je vođenje Biblioteke, a 1894. postavljen je za kustosa Gradskog muzeja u Vršcu. Godine 1899. pozvan je u Budimpeštu na tečaj za rukovodioce muzeja, prvenstveno za rad u arheološkim zbirkama.
Mileker 1921. počinje sa objavljivanjem serije malih monografija o prošlosti Banata i njegovoj kulturnoj istoriji pod nazivom Banater Bücherei. Ove sveske su izdavane sve do 1942, a ukupno je objavljeno 73 broja, od kojih je sam Mileker napisao 59. Mileker je svoj prvi rad objavio 1879. godine pod naslovom Werscnetz im letztem Tiirken Kriege una Jakob Hennemann (Vršac za vreme poslednjeg turskog rata i Jakob Heneman). Od važnijih i ujedno obimnijih njegovih radova se ističu:
Perković
Perkovići
Perkovići su udaljeni od željezničke postaje Perković oko 1 km. Sama željeznička postaja se nalazi u sklopu katastarske općine i naselja Sitno Donje. Naselje Perković zanimljivo je i po tome što je podijeljeno i na zaseok Perkovići, Matići, Mrdeže i Podnjive.
Feliks Mileker
Rezultati Milekerovih radova su na nivou svoga vremena i u skladu sa tadašnjim normativima i dostignućima nauke. Muzej koji je osnovao i vodio od samog početka pa do svoje smrti izgradio je kao istraživačku ustanovu sa bogatim zbirkama, naročito arheološkom koja zauzima značajno mesto na jugu Karpatskog basena, pa je stoga često u središtu pažnje arheologa širom Evrope.
Mileker je bio aktivan i veoma angažovan na više strana. Godine 1880. izabran je za redovnog člana Banatskog istorijskog i arheološkog društva u Temišvaru (Dél - magyarországi Történelmi és Regeszeti Társulat). Godine 1901. izabran je za redovnog člana Mađarskog numizmatičkog društva (Magyar Numizmatikai T á rsulat). Literarno društvo iz Temišvara, Arany János Társaság, izabralo je Milekera za svog člana zbog radova iz toponomastike, a on je iz ove oblasti održao pristupnu besedu. Takode je bio član Prirodoslovnog društva Banata u Temišvaru (Dél magyarországi Természet tudom ányi Társulat), član Mađarskog društva za antropologiju i arheologiju, a Mileker je i suosnivač Nemačkog udruženja za praistoriju (Deutsche Gesellschaft für Vorgeschichte) u Berlinu. Suosnivač je Nemačkog učiteljskog udruženja u Temišvaru, koje je osnovano 1909. godine. Iste godine je odlikovan i Ordenom Svetog Save IV reda, a 1928. dobija počasnu povelju Instituta u Štutgartu za uspešan razvoj Muzeja i Biblioteke, za arheološka i kulturno-istorijska istraživanja i objavljivanje radova o Banatu, kao i za publikovanje monografija mnogih mesta i pokretanje edicije Banater Bücnerei. [Nemačka akademija u Minhenu odlikovala je Milekera 1934. godine srebrnom medaljom za zasluge.
L-lizinska ciklodeaminaza
L-lizinska ciklodeaminaza (, rapL (gen), fkbL (gen), tubZ (gen), visC (gen)) je enzim sa sistematskim imenom L-lizin amonijak-lijaza (ciklizacija, formira amonijak). Ovaj enzim katalizuje sledeću hemijsku reakciju
Vitoševac
Vitoševac je naselje u Srbiji koje administrativno pripada opštini Ražanj u Nišavskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 1277 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 1535 stanovnika). Selo Vitoševac je dobilo naziv po potoku Vitoš koji se nalazi u centru sela. Vitoševac je udaljen 15km od Ražnja, 25km od Paraćina, 34km od Kruševca, a 69km od Niša. Vitoševac se nalazi na oko 500 metara nadmorske visine ispod planine Bukovik, i prostire se na prostoru od 3279,08 hektara. Selo pripada planinskom području sa umereno toplim letnjim danima i hladnom, ali kratkom zimom.
Perković
Perkovići
Selo Perkovići leži na jugoistočnim padinama brdašca Srdašce (298 m), a sučelice selu s južne strane je Mravnik (503m), a s istočne strane Trovro (485 m).
Sjeverna Amerika
mini|250px|Sjeverna Amerika na karti svijeta
Vitoševac
U Vitoševcu je pronađena statueta iz doba venčanske kulture i srebrna narukvica sa predstavom zmijske glave. Ovi predmeti se čuvaju u muzejima u Beogradu i Nišu. Vitoševac je prvo selo na teritoriji bivše Jugoslavije koje je dobilo ambulantu posle Ražnja. Ova ambulanta je opšta i stomatološka, a u njoj se nalazi i prostorija za analizu krvi. U Vitoševcu postoji osnovna škola već 140 godina, a 1970. godine je slavila 105 godina postojanja.
L-lizinska ciklodeaminaza
Za dejstvo ovog enzma je neophodan NAD+.
Feliks Mileker
Na predlog Muzejskog odbora Senat grada Vršca proglasio je Milekera za doživotnog kustosa Gradskog muzeja i biblioteke u Vršcu, a Geteova zadužbina (Die Johann Wolfgang von Goethe - Stifung) u Vajmari posmrtno mu je dodelila 1942. godine nagradu Princ Eugen.
Neidentifikovani leteći objekat
Nauka i NLO
Obimnu statističku analizu NLO slučajeva zvanu Specijalni izveštaj Projekta ‎Plava knjiga br. 14 sproveo je za američko vazduhoplovstvo od 1952. do ‎‎1954. Batelov memorijalni institut. Statističar dr Dejvid Sonders (Dr. ‎David Saunders), član Kondonove komisije, je predložio formiranje statističke ‎baze podataka o slučajevima s ciljem da se ustanove trendovi. Tako je bio ‎sastavljen katalog od preko 10.000 slučajeva koje su sakupili Sonders i ostali. ‎‎ I drugi istraživači su pravili takve baze ‎podataka, kao npr. dr Žak Vale (Dr. Jacques Vallee), ‎‎ ili Leri Heč (Larry Hatch), koji održava ‎javnu bazu podataka o hiljadama slučajeva sa onlajn statističkim analizama. ‎‎‎ Mnogo ljudi je, poput fizičara dr Mičija Kakua (Dr. Michio ‎Kaku), komentarisalo da je zahtev za čvrstim materijalnim dokazima (čuvena ‎‎vanzemaljska felna) nerazumno restriktivan. Kaku i drugi su zapazili da se veći ‎deo fizičkih nauka sastoji od posrednih materijalnih dokaza, ‎kao što su spektrogrami zvezda, koji se koriste za utvrđivanje sastava zvezda. ‎Niko, na primer, ne traži stvarno parče neutronske zvezde za analizu. ‎
Konačni i beskonačni skupovi
Kardinalni broj skupa
Ako su skupovi A i B prebrojivi onda je prebrojiv i skup AUB.
Ako su skupovi A i B prebrojivi onda je prebrojiv i skup AxB
Teorema o ekvivalenciji
Perković
Perkovići
Dolazeći vlakom iz Šibenika, Perkovići se nalaze s lijeve strane pruge kada se, nakon Košava i Laduša, između Mravnika i Srdašca izbije u udolinu nadomak postaji Perković.
Neidentifikovani leteći objekat
Materijalni dokazi
U stvari, bilo je mnogo NLO izveštaja koji su bili praćeni materijalnim ‎dokazima različitih vrsti, kako neposrednih, tako i posrednih. Hajnekova skala ‎‎bliskih susreta definiše posredan materijalni dokaz kao ‎podatak dobijen od bliskih susreta prve vrste, npr. podaci do kojih se došlo sa ‎udaljenosti putem radara ili fotografisanjem. Mnogo posredniji materijalni ‎dokazi dolaze od bliskih susreta druge vrste, interakcija koje se dešavaju na ‎bliskoj udaljenosti, uključujući tzv. tragove sletanja i fiziološke efekte. ‎
Za manji broj ovih slučajeva se ispostavilo da su bili namerne obmane, dok je veći ‎broj slučajeva, uključujući i one koje su istraživale vladine i vojne agencije, ‎označen kao neidentifikovan ili neobjašnjiv. Analizom većine slučajeva se ‎došlo do rezultata koji su dvosmisleni ili nezaključivi. Ipak, čak i ‎dvosmislene fizičke slučajeve bi trebalo podvrgnuti statističkoj analizi, kako ‎bi se otkrili trendovi među slučajevima. ‎
Vitoševac
Demografija
U naselju Vitoševac živi 1099 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 47,9 godina (46,7 kod muškaraca i 49,0 kod žena). U naselju ima 376 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,40.
Perković
Perkovići
Cestovnim putem u Perkoviće se stiže ili preko Danila i Slivna, ili preko Vrpolja i Ripišta.
U Perkovićima su se formirale tri cjeline: Selo, Matići i Podnjive. Selo je najstariji, jugozapadni dio sela. Matići (tog prezimena tu nema) su smješteni na padini Srdašca, da bi blago bilo bliže brdu, a što više zemlje ostalo za krčenje i obradu. Podnjive su novi dio sela, ispod polja oko seoske gusterne i starog nogometnog igrališta, uz cestu od željezničke postaje Perković, koja preko Mravničke rampe vodi za Mravnicu i Primorski Dolac, prema Splitu. U Podnjivama su kuće mladih obitelji, a oko gusterne su i sportski tereni (nogometno i košarkaško igralište). Gusterna je izgrađena 11. rujna 1911., što se i danas može pročitati uklesano u kamenu ispred česme.
Vitoševac
Demografija
Ovo naselje je velikim delom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.
Cavino, Padova
Cavino je naselje u Italiji u provinciji Padova, u regiji Veneto.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 1701 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 19 m.
Perković
Perkovići
Na Srdašcu su predjeli: Umac, Umčina, Peavac, Klančac, Zeljar, Privije, Potajuše, Vidogradine i drugi. Ispod Vinogradina nalazi se Pećina. Ima dva ulaza, a na zidu ispred većeg ulaza u kamenu je udubljenje, za koje legenda kaže da su to naćve u kojima su vile mijesile kruh. Na padini Srdašca prema lokvi Stavožer je jama Zvekača, za koju se priča da je podzemnim kanalima povezana s morem.
Neidentifikovani leteći objekat
Materijalni dokazi
U listu različitih materijalnih dokaza spadaju:‎ ‎‎‎‎
Sjeverna Amerika
Povijest
Godine 1492. Kristofor Kolumbo je bio poslan u ime španjolske kraljice da dođe do Indije, ali mu je namjera bila krenuti sa zapada da dođe na istok jer je vjerovao da je Zemlja okrugla. Kada je došao do kopna (nepoznati kontinent) mislio je da je to Indija, pa je tako nazvao i domorodce koji su tamo živjeli. Tek kasnije, Amerigo Vespucci je istraživao sve oko Amazone i shvatio da je riječ o sasvim novom kopnu, zbog čega je po njemu i nazvano.
Perković
Perkovići
S južne strane pruge, ispod Sela, su Klačine gdje su talijanske barake, prema Mravniku je Katunište, uz put za Mravnicu su Gnjojevi i Lužine, gdje su vrtli i vinogradi. Nasuprot Stupa, koji su na Mravničkoj strani, preko pruge su Grebine ispod Crnog vrva.
Sjeverna Amerika
Geografija
mini|desno|250px|Karta Sjeverne Amerike Sjeverna Amerika je treći kontinent po veličini. Najveća država u Sjevernoj Americi je Kanada, od 9,976.140 km2 površine, Kanada je ujedno i druga država po veličini u svijetu, a najmanja joj je država Grenada. Ona pripada Karipskim otocima, a površina joj iznosi 340 km2.
Perković
Povijesni pregled
mini|desno|250px|Mravnik, pruga i talijanske barake (desno) iz 2. svjetskog rata Perković je do 1869. pripadao Slivnu.
Sjeverna Amerika
Geografija
Sjeverna Amerika obuhvaća sjeverni dio zemljane mase poznate po nazivima Novi Svijet, Zapadna Hemisfera ili Amerike. Jedina kopnena točka dodira između Sjeverne i Južne Amerike i mjesto gdje prestaje Sjeverna, a počinje Južna Amerika je Panamska prevlaka kroz koju je prokopan Panamski kanal (prema nekim izvorima mjesto gdje završava Sjeverna Amerika i počinje Južna je prevlaka Tehuantepec u Meksiku).
Neidentifikovani leteći objekat
Materijalni dokazi
Uprkos tome što mnogi naučnici imaju nisko mišljenje o ovoj temi, mnogi ‎fizički efekti su zreli za naučnu analizu. Sturokov NLO panel je 1997. ‎sproveo sveobuhvatni pregled slučajeva sa materijalnim dokazima. ‎‎ ‎
Pojedini naučnici i inženjeri su pokušali da podrže moguću fiziku u vezi sa ‎NLO-ima kroz istovremenu analizu i izjava očevidaca i materijalnih dokaza. ‎Primer su dali bivši inženjer NASA-e Džejms Mek Kembel (James McCampbell) ‎u knjizi Ufologija (Ufology)  i drugi ‎NASA-in inženjer Pol Hil (Paul Hill) u knjizi Nekonvencionalni leteći ‎objekti (Unconventional Flying Objects). Među temama koje su obojica dodirnuli ‎bilo je i pitanje kako NLO-i mogu da lete supersoničnim brzinama, a da ne ‎stvaraju zvučni prasak (sonic boom). Mek Kembelovo rešenje u vidu ‎‎mikrotalasne plazme koja cepa vazduh ispred letelice, ‎istražuje dr Leik Mirabo (Dr. Leik Myrabo), profesor inženjerijske fizike ‎na Renslerovom politehničkom institutu, kao mogući napredak u hipersoničnom ‎letenju. ‎ ‎ ‎ Neka nedavna dostignuća na polju elektronskog ratovanja ‎veoma liče na elektromagnetne smetnje i fiziološke efekte opisane u NLO ‎slučajevima iz 1940ih i 1950ih. Američki Vazduhoplovni naučni ‎savetodavni odbor je 1997. objavio izveštaj o naoružanju vazduhoplovstva za ‎‎21.vek, u kojem se opisuje kako bi energetska oružja navođena mikrotalasima ‎mogla biti upotrebljena za blokadu vozila, čime bi ona postala laka meta za ‎bombardovanje. Isto oružje je u stanju da onesposobi navigacione i ‎komunikacione sisteme aviona, kao i električnu mrežu i elektronske uređaje na ‎zemlji. ‎Mikrotalasna oružja za kontrolu masa koja izazivaju temperaturu i intenzivan ‎bol bila su najavljena 2001. ‎Druga mikrotalasna oružja bi izazivala gubitak telesnih funkcija. ‎‎ (Vidi neobična oružja) ‎
Sjeverna Amerika
Geografija
Kontinentalna obala je duga i nepravilna. Meksički zaljev je najveća vodena površina udubljena u kontinent, nakon nje slijedi Zaljev Hudson, a ostali značajniji su Zaljev St. Lawrence i Kalifornijski zaljev.
Perković
Povijesni pregled
Poimenice se u povijesnim izvorima prvi put javlja 1808. u spisima Mirovnog suda u Šibeniku o sukobima s mještanima Sitnog Donjeg oko pašnjaka u predjelu Trovro. U sukobima 1801. ranjen je lugar Jure Jakelić, a s njime su bili Jakov Arambašić, Nikola Arambašić i Jure Vranjić. Napali su ih Ivan Perković, Marko Perković, Jakov Perković, Ante Perković, Duje Perković, Bare Erceg i Šimun Crljen, a u pomoć su im pritekli Jure Papak, Jure Kundid i Mate Poljičak. Kapetan sela Sitno Donje Martin Rakić reč. Arambašić podnio je tužbu Tribunalu u Kninu. Sukob se nastavio, pa 1808. tužbu podnosi starješina općine Mandalina, koja počonje riječima: "Li abitanti di Percovich partinenza di questa comune...", iz čega vidimo da je Perković tada (Napoleonovo doba) pripadao općini Mandalina. Slijedeći put Perković nalazimo u ispravama prilikom izrade austrijskog katastra u Dalmaciji. U Uvodu Operata za poreznu općinu Slivno, u topografskom opisu, kao izdvojene grupe naselja, nabrajaju se: Mrdeže (Merdesa), Perković (Percovich), Stasa, Celić (Celich) i Crljen (Cerlien), koji svi zajedno čine selo koje nosi ime općine ("formano tutti assieme il villaggio, che porta lo stesso nome del comune"), tj. Slivno (Šibenik).
Sjeverna Amerika
Geografija
Uz obalu sjevernoameričkog kontinenta nalaze se brojna otočja npr. Kanadski Arktički Arhipelag, Bahami, Otoci Turks i Caicos, Veliki i Mali Antili, Aleutski otoci i te brojni veliki otoci poput Newfoundlanda i Grenlanda.
Perković
Povijesni pregled
No, ono što je Perković "postavilo na kartu", jesu planovi i izgradnja željezničkih pruga u Dalmaciji 1870-ih godina.
Sjeverna Amerika
Politička podjela i površina
Sjeverna Amerika se dijeli na Sjevernu i Srednju Ameriku. Prostire se u žarkom pojasu (jug Sjeverne Amerike), sjevernom umjerenom pojasu (središnja Sjeverna Amerika, pretežito SAD) i sjevernom hladnom pojasu (većina Kanade, Aljaska i Grenland tj. sjever Sjeverne Amerike). Iako Sjeverna Amerika najvećim dijelom pripada umjerenom klimatskom pojasu, izuzevši najsjevernije krajeve u subpolarnim i najjužnije u suptropskom i tropskom pojasu, njezina klima ovisi o reljefu. Zbog gorja koje se pruža kao podnevnici, gotovo u smjeru sjever-jug, unutrašnjost kontinenta otvorena je utjecajima hladnog sjevera i vrućeg juga. mini|250px|Satelitska slika Sjeverne Amerike
Perković
Povijesni pregled
Naime, po nazivu željezničke postaje Perković, uobičajeno je da se i naselje oko postaje naziva Perković, iako ona nije na području naselja Perković, već naselja Sitno Donje.
Konačni i beskonačni skupovi
Kardinalni broj skupa
Ako je skup A ekvivalentan sa podskupom skupa B i B ekvivalentan sa podskupom skupa A onda su skupovi A iB ekvivalentni tj. k(A)=K(B) Ako je skup A konačan ,a S beskonačan onda je k(AUS)=k(S)
Ordinalni broj skupa
Neka je A dobro uređen skup. Klasu dobro uređenih skupova koji su slični sa A nazivamo ordinalni broj, oznaka ord(A). Ordinalni brojevi dobro uređenih skupova {1},{1,2},{1,2,3,}... zovemo konačni ordinalni broj i označavamo ga sa 1,2,3,... Ordinalni brojevi koji nisu konačni su transfinitni.
Aksioma izbora (Zemerlov aksiom)
Ako je S dati skup tada iz svakog nepraznog podskupa skupa S možemo izabrati jedan element, tj postoji barem jedna funkcijakoja svakom nepraznom skupu X podskup S pridružuje jedan element x iz X.
Za svaki beskonačan kardinalni broj a vrijedi a2=a Za svaka dva skupa A i B važi k(A)=k(B) ili k(A)<k(B) ;k(A)=k(B) ili k(A)>k(B)
Perković
Povijesni pregled
Dana 30. travnja 1872. u Carevinskom vijeću u Beču usvojen je zakon o gradnji pruga u Dalmaciji. U njegovom članku 1. stoji: "Ovlašćuje se vlada da izvede željeznički spoj prugom ... iz Splita preko Perkovića i Drniša do Knina ... s odvojcima od Perkovića do Šibenika ...".
Konačni i beskonačni skupovi
Ordinalni broj skupa
Zornova(Cornova) lema
Perković
Povijesni pregled
Pokazalo se da ranije zacrtanu trasu treba prilagoditi konfiguraciji terena, pa je pruga od Splita prema Drnišu izgrađena uglavnom kroz katastarsku općinu Sitno Donje, tako da je i postaja/stanica odakle ide odvojak za Šibenik, u cijelosti izgrađena na području Sitnog Donjeg.
Konačni i beskonačni skupovi
Ordinalni broj skupa
Ako je A parcijalno uređen skup u kome svaki potpuno urešen podskup ima gornju granicu sadrži bar jedan maksimalni element.
XRCC1
XRCC1 je protein popravke DNK. On formira kompleks sa DNK ligazom III.
Perković
Povijesni pregled
Ali zbog toga ime postaje nije mijenjano. Carski zakoni nisu se lako mijenjali, a kako je ostalo u zakonu, tako je ostalo i u nazivu postaje.
Neidentifikovani leteći objekat
Identifikovani leteći objekti (ILO)
Procenjeno je da je preko 90% svih prijavljenih NLO slučajeva na kraju bilo ‎identifikovano. Dok je samo manji broj NLO izveštaja namerna obmana, većina su ‎pogrešna tumačenja prirodnih ili ljudskom rukom stvorenih fenomena.‎
Gulf County, Florida
Demografija
Prema popisu stanovništva iz 2010. u okrugu je živelo 15.863 stanovnika, što je 2.531 (19,0%) stanovnika više nego 2000. godine.
XRCC1
Ovaj protein učestvuje u popravci jednolančankih prekida DNK formiranih izlaganjem jonizujućoj radijaciji i alkilujućim agensima. Ovaj protein formira interakcije sa DNK ligazom III, polimerazom beta i poli ADP-riboznom polimerazom da bi učestvovao u putu popravke isecanjem baza. Moguće je da ima ulogu u DNK manipulacijama tokom mejoze i rekombinacije u ćelijama zametka. Retki mikrosatelitni polimorfizam ovog genu je vezan za pojavu pojedinih tipova kancera.
Interakcije
XRCC1 formira interakcije sa PARP2, DNK polimerazom beta,   Aprataksinom,  Oksoguaninskom glikosilaza, PCNA, APEX1, PNKP  i PARP1.
Perković
Povijesni pregled
Po nazivu postaje, koji je upisan u sve karte i zemljovide, uskoro i po nazivu pošte, kao Perković se uobičajeno naziva ne samo uži dio naselja Sitnog Donjeg oko postaje, već i šire - naselja koja joj gravitiraju: Perković, Slivno (Šibenik), Sitno Donje i Sitno.
Danas se čak i povijesna župa Sitnica/Sitno zove župa Perković, iako joj naselje Perković ne pripada. Perković i Slivno pripadaju župi Danilo, a župi Perković pripadaju Sitno Donje, Sitno i Bogdanovići.
Perković se kao samostalno naselje iskazuje od 1900.
Iz mletačkog katastra iz 1709,
U mletačkom popisu posjednika iz 1709. za Danilo sa Slivnom ima samo jedan Perković, Perković Pavao p. Mije. Njegova kućna zajednica imala je 22 člana, od čega 4 muška sposobna za oružje. U posjed su dobili oko 72.000 m2 zemlje. Od stoke su imali: jednog konja za jahanje i 9 tovarnih, volova 10, krava 10, teladi 10, a stoke sitnog zuba 100 komada.
Izvod iz prvog povoznog dobnika 1877.
c.k. (carsko-kraljevske) dalmatinske državne željeznice od dana otvaranja 4. listopada 1877. na relaciji Perković - Šibenik:
Vlak putnika (putnički vlak) broj 21 provozi u utorak, četvrtak, subotu i nedilju, a vlak punika broj 23 provozi u ponediljak, sridu, petak i subotu: IIa i IIIa razred: Perković-Slivno ....7.38 ujutro ....6.07 popodne Vrpolje        ...................8.27     "    ...........6.56     " Šibenik, dolazak...9.05  "    ...........7.34      "
Nevolje koje donosi pruga
Glavar Slivna Toma Celić p. Mate, zajedno sa Paškom Perković p. Mate, u općinskom uredu u Šibeniku 7. kolovoza 1877. izjavljuje kako je prekinut put kojim su čobani prelazili na istočnu stranu pruge, a mještani išli na vodu na bunar koji je ostao u predjelu Lužine prema Mravnici. Osim toga nedostaje i put za Torine, pa prisutni Paško Perković ne može goniti ovce i goveda u svoju ogredu, bez pogibelji od željeznice. Njihovu molbenicu općina proslijeđuje mjerničkom glavaru gosp. Klemenčiću, jer nije zgodno seljanima biti bez tog puta.
Ante Perković Tomin otvara obrt na stanici 1879.
Pojedini mještani brzo su uočili priliku za poneki posao vezan uz željeznicu. Tako Ante Perković Tomin iz Slivna (Perković je još u glavariji Slivno) već 8. srpnja 1879. traži dozvolu da nella sua baracca u Perkoviću može prodavati vino na malo i kruh. Uz molbu prilaže svjedodžbu o ćudorednosti u kojoj fra Jere Balić i glavar Jakov Erceg svjedoče da je Ante Perković Tomin iz Slivna na dobrom glasu i poštenju. Ujedno kažu kako je on već za vrijeme gradnje u Perkoviću prodavao kruh, vino, a ponekad i meso, i od toga živio. Držao je priličnu cijenu, jer je vino prodavao za 16 novčića po litri, dok na kolodvoru se prodaje činovnicima po 24, a drugima po 28 i 32 novčića po litri. Pokazao se vrlo pošten u prodaji, ne primajuć lupeštinu, niti u mlađeg kupujući bez znanja starješine. Uviđa se kako je ova prodaja potrebna, koliko radi putnika manjeg stepena, toliko i radi mišćanja koji rabotaju na željeznici.
Izvori
"Perković kroz prošlost", Ivan Jakelić, Unibook, vl.naklada
Neidentifikovani leteći objekat
Identifikovani leteći objekti (ILO)
Ali, stvaran procenat ILO-a naspram NLO-a zavisi od toga ko sprovodi studiju i ‎može da veoma varira u zavisnosti od kriterijuma. Na primer, naučnici ‎‎Batelovog memorijalnog institut koji su za ‎američko vazduhoplovstvo sproveli studiju o 3.201 NLO slučaju 1950ih, ‎došli su do 22% neidentifikovanih slučajeva, koristeći se strogim ‎kriterijumima prema kojima je svaki od četvorice naučnika morao da se složi da ‎slučaj nema prozaično objašnjenje, s jedne strane, a sa druge strane je bilo ‎potrebno da se samo dvojica naučnika slože da je slučaj objašnjen.‎
Naspram ovoga, mnogo manji broj NLO slučajeva je stigao do Alena Hendrija (Allen ‎Hendry), koji je bio glavni istražitelj Centra za NLO studije / CNLOS ‎‎. CNLOS je osnovao dr Alen Hajnek (Dr. Allen Hynek) ‎‎(bio je konsultant američkog vazduhoplovstva na Projektu Plava knjiga) s ciljem ‎ozbiljnog naučnog istraživanja NLO fenomena. Hendri je proveo 15 meseci lično ‎istražujući 1.307 NLO izveštaja. Svoje zaključke je objavio 1979. u knjizi ‎‎NLO priručnik: Vodič za istraživanje, procenu i izveštavanje o NLO pojavama ‎‎(The UFO Handbook: A Guide to Investigating, Evaluating, and Reporting UFO ‎Sightings). Hendri je priznao da bi voleo da je pronašao dokaz o postojanju ‎vanzemaljaca, ali je naglasio da je velika većina slučajeva imala samo prozaična ‎objašnjenja. Njegovi zaključci su bili sledeći: ‎
‎Ljudskom rukom stvoreni fenomeni koji se obično pogrešno tumače:‎
‎Prirodni objekti koji se često pogrešno tumače:‎
Popularna objašnjenja za NLO
U zavisnosti od toga ko vrši procenu, između 3% i 30% svih slučajeva ostaje ‎neobjašnjeno. Ovo su neke od najpopularnijih hipoteza za objašnjenje NLO-a:‎
Dokazi i objašnjenja
Neki misle da je studija o NLO-ima i dalje vredna pažnje zbog mnogo otvorenih ‎pitanja, pogotovo zbog povremenih izveštaja o NLO-ima od strane ‎profesionalnih ili vojnih astronoma ili pilota – ‎pojedinaca čije karijere, a često i njihovi sami životi, zavise od sposobnosti da ‎prepoznaju i procene avione, vremenske prilike, rastojanja i druge faktore od ‎vitalnog značaja za let. Neki ufolozi govore da je takve slučajeve mnogo teže ‎odbaciti kao pogrešnu procenu zemaljskih objekata. Gordon Kuper (Gordon ‎Cooper) i Edgar Mičel (Edgar Mitchell) su dva NASA-ina astronauta koja ‎su izrazila interesovanje za NLO-e i izvikala predrasude pojedinih ‎profesionalaca (Kuper je tvrdio da je video NLO-e ranih 1950ih). ‎
I skeptici i ufolozi se slažu da se velika većina slučajeva može objasniti kao ‎prirodni fenomeni, obično kao pogrešna tumačenja objekata sa kojima posmatrač ‎ili nije upoznat ili ih vidi pod neobičnim okolnostima (na kraju se ispostavi ‎da su to bile samo nenamerne greške). Samo mali procenat opažanja su namerne ‎obmane. Posle istrage većina NLO-a, ustvari, postane ILO-i – Identifikovani ‎leteći objekti. ‎
Čak iako velika većina NLO-a postane ILO-i, jedan dobro dokumentovani slučaj, ‎kao što je Čileanski slučaj sa radarskim i vizuelnim opažanjem iz 1997., koji je ‎potvrdila vlada u Santjagu, je dovoljan da se ‎opovrgne hipoteza o nijednom slučaju (null hypothesis). Slično tome, fizičar ‎‎Mičijo Kaku (Michio Kaku) navodi da iako 'možda 99% svih opažanja NLO-a ‎može biti odbačeno, pošto su uzrokovani poznatim fenomenima, ono šta je ‎uznemirujuće za fizičare je preostalih 1% ovih opažanja, opažanja koja su brojna ‎i načinjena mnogobrojnim metodama opažanja. Neka od najintrigantnijih opažanja ‎potiču od pilota i putnika komercijalnih aviona - ove pojave su takođe ‎primećene na radaru i zabeležene su na video traci. Ovakve slučajeve je teže ‎odbaciti'. ‎
S druge strane, mnogo neobjašnjivih slučajeva je i dalje ili ignorisano od medija ‎ili, ako skeptik nudi objašnjenje koje se ne poklapa sa činjenicama (npr. za cik-‎cak kretanje svetlećih objekata koje je detektovano na radaru se kaže da je to ‎pogrešno tumačenje Jupitera) gube pažnju medija i, što se tiče medija, slučaj je ‎završen.‎
Ponekad se kaže da vanredne tvrdnje zahtevaju vanredne dokaze, ali mnogo ‎istraživačkih grupa samo tvrdi da tema zaslužuje dalju istragu, i to ne samo i ‎pravcu da se dokaže da su NLO-i obavezno vanzemaljske letelice.‎
Skeptici kažu da zaista postoje opažanja nepoznatih letećih objekata, koja se ‎obično logički objasne, da nema materijalnih dokaza neke vanzemaljske letelice i ‎da se za mnoge tvrdnje ispostavilo da su prevare. Takođe naglašavaju da teret ‎dokazivanja leži na onome ko iznosi tvrdnju. Sa druge strane, Marčelo Truci, ‎‎(Marcello Truzzi), profesor sociologije na Univerzitetu ‎Istočni Mičigen, kaže da neki samoproklamovani skeptici zloupotrebljavaju ‎termin (ili, čak, pogrešno tumače svoje mišljenje): 'Pošto se skepticizam ‎uopšteno odnosi pre na sumnju nego na agnostički stav, oni koji sebe nazivaju ‎‎skepticima su u stvari pseudoskeptici koji su, po mom mišljenju, stekli ‎lažnu prednost uzurpiranjem tog naziva'. ‎‎‎
Zagovornici takođe često komentarišu da, iako je tema o NLO-ima predmet ‎predrasuda koje potiču od ismevanja i stigmatizacije (prema Kakuu: 'Ne postoje ‎fondovi za one koji bi se ozbiljno bavili neidentifikovanim objektima u ‎svemiru, i nečija reputacija može da strada ako neko samo i pokuša da izrazi ‎interes za ove neortodoksne stvari.'), postoji ogromna količina dokaza, kako ‎fotografija, video zapisa, tako i izjava brojnih zakletih svedoka.‎
Dokazi i zataškavanja
Neki takođe tvrde da su ogromnu količinu materijalnih dokaza brzo, ali ponekad ‎trljavo, zabašurili vladini činovnici, ne uvek u uniformama, sa ciljem da ‎sačuvaju stanovništvo psihološki nepripremljeno za društvene, teološke i ‎bezbednosne implikacije takve stvarnost. (vidi Brukingov izveštaj.‎
Postoje raštrkani izveštaji o zataškavanju dokaza u vezi sa NLO-ima kroz mnogo ‎decenija: 1950., Nikolas Marijana (Nicholas Mariana) je snimio na film ‎neke neobične objekte na nebu i na kraju film predao američkom vazduhoplovstvu, ‎ali je insistirao da su najbolji kadrovi objekata bili uklonjeni sa filma kada mu ‎je bio vraćen; 1961., Žak Vale (Jacques Vallee) je saopštio da je bio svedok ‎kada su bile uništene izvesne trake na kojima se vidi nepoznati objekat koji ‎nadleće zemlju.‎
Zataškavanje dokaza koji potvrđuju postojanje vanzemaljskog života je počelo da se ‎razmatra posle otkrivanja pulsara. Astrofizičar Piter A. Sturok (Peter A. ‎Sturrock) je napisao da 'kada su bili otkriveni prvi regularni radio signali ‎pulsara, kembrički naučnici su ozbiljno razmatrali mogućnost da možda potiču ‎od neke vanzemaljske civilizacije. Razmatrajući ovu mogućnost, ‎odlučili su da, ukoliko se to pokaže tačnim, oni ne mogu izaći u javnost bez ‎prethodnog dogovora sa vlastima. Čak je bilo i diskusije o tome da li je u ‎najboljem interesu čovečanstva uništiti dokaze i zaboraviti na sve!'. ‎
Obmane
Od mnogih svedoka koji su prijavili da su videli NLO, za samo mali procenat (2-‎‎3%, prema statistikama američkog vazduhoplovstva) je dokazano da su ‎‎obmanjivači. Neki su se držali svojih priča uprkos ubedljivim ‎dokazima o obmani. Za naredne slučajeve se naširoko smatra da su prevare, iako ‎neki i dalje imaju zagovornike među istaknutim istraživačima:‎
Preplitanje paranornalnog, mističnog i okultnog
Polje NLO-a se ne prepliće obavezno sa paranormalnim, iako je ‎u praksi to čest slučaj. Neki istraživaču poput Džona Kila (John ‎Keel) i Žaka Valea (Jacques Vallee) tvrde da postoji direktna veza ‎između NLO-a i paranormalnih fenomena. ‎
Takođe, pojedine verske sekte su učinile NLO-e središtem svojih verovanja. ‎‎(vidi Paranormalna i okultna hipoteza)‎
Mnogi drevni religijski crteži sadrže prikaze koji se tumače kao NLO-i i ‎vanzemaljska bića. Neki takođe veruju da je tokom dugih perioda istorije ‎neljudska inteligencija uticala na izvesne religije i običaje. (vidi drevni ‎astronauti)‎
Zavere
Za NLO se ponekad tvrdi da su deo organizovane zavere u kojoj Vlada namerno prikriva postojanje vanzemaljaca, ili sarađuje sa njima. Postoje mnoge verzije ove priče, neke su ekskluzivne, dok se druge preklapaju sa drugim teorijama zavere.
Konačni i beskonačni skupovi
Ordinalni broj skupa
Paradoksi u teoriji skupova
Uznimo da je S skup svih skupova. Tada je svaki podskup od S ujedno i član od S. Dakle, i partitivni skup od S je podsku od S.
P(S) podskup od S kP(S)<k(S) i kP(S)=k(S) Međutim prema Cantarovom teormu je kP(S)>k(S)
Ruselov paradoks
Neka je S skup svih skupova koji ne sadrže sebe kao element. Postavlja se pitanje pripada li skup S sam sebi.
Ovaj paradoks sličan je sa; U nekom selu postoji brijač koji brije one i samo one ljude koji se sami ne briju. Pitanje: Ko brije brijača?
Perozamin
Perozamin je organsko jedinjenje, koje sadrži 6 atoma ugljenika i ima molekulsku masu od 163,172 Da.
Bethune, Colorado
Betjun je grad u američkoj saveznoj državi Kolorado.
Neidentifikovani leteći objekat
Zavere
Spekuliše se i da su NLO fenomeni probe eksperimentalnih aviona ili naprednog oružja. U ovom slučaju NLO su viđeni ili kao neuspeh da se održi tajnost, ili su namerni pokušaji dezinformacije kako bi se sam fenomen ismejao s ciljem da se nesmetano progoni. Ova teorija se ne slaže sa prethodnom, prema kojoj je savremena vojna tehnologija adaptirana tehnologija vanzemaljaca. Vidi Oblast 51
Gartz
Garc je grad u njemačkoj saveznoj državi Brandenburg. Jedno je od 34 opštinska središta okruga Ukermark. Prema procjeni iz 2010. u gradu je živjelo 2.492 stanovnika. Posjeduje regionalnu šifru (AGS) 12073189.
Geografski i demografski podaci
mini|levo|250px|Položaj grada u okrugu Ukermark Garc se nalazi u saveznoj državi Brandenburg u okrugu Ukermark. Grad se nalazi na nadmorskoj visini od 6 metara. Površina opštine iznosi 61,7 km². U samom gradu je, prema procjeni iz 2010. godine, živjelo 2.492 stanovnika. Prosječna gustina stanovništva iznosi 40 stanovnika/km².
Brainard, Nebraska
Brainard je selo u američkoj saveznoj državi Nebraska. Po popisu stanovništva iz 2010. u njemu je živelo 330 stanovnika.
Neidentifikovani leteći objekat
Značajni događaji i NLO opažanja
Spisak glavnih mesta NLO pojavljivanja
Proteinska interakcija
Proteinske interakcije se mogu klasifikovati u:
Nicolas Léonard Sadi Carnot
Nicolas Léonard Sadi Carnot (Pariz, 1. lipnja 1796. - Pariz, 24. kolovoza 1832.), francuski fizičar.
1824. godine objavio je raspravu u kojoj je izensen drugi stavak termodinamike, nazvan Carnotov princip. Osnovna misao te rasprave je da se cjelokupna toplinska energija ne može pretvoriti u rad. Već je 1831. dao prilično točnu vrijednost za mehanički ekvivalent kalorije.
Dibunat
Dibunat je organsko jedinjenje, koje sadrži 18 atoma ugljenika i ima molekulsku masu od 320,446 Da.
Blanzée (Meza)
Blanze je naselje i opština u severoistočnoj Francuskoj u regionu Lorena, u departmanu Meza koja pripada prefekturi Verden.
Po podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 18 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 5 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 3,39 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 228 metara (maksimalnoj 259 m, a minimalnoj 220 m).
Demetilmakrocin O-metiltransferaza
Demetilmakrocin O-metiltransferaza (, demetilmakrocinska metiltransferaza) je enzim sa sistematskim imenom S-adenozil-L-metionin:demetilmakrocin 2'-O-metiltransferaza. Ovaj enzim katalizuje sledeću hemijsku reakciju
2-Hidroksi grupa ostatka 6-dezoksi-D-aloznog ostatka u demetilmakrocinu deluje kao metilni akceptor.
Harrison, Arkansas
Harison je grad u američkoj saveznoj državi Arkanzas.
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 12.943, što je 791 (6,5 %) stanovnika više nego 2000. godine.
Slivno (Šibenik)
Zemljopisni položaj
Slivno je od željezničke postaje Perković udaljeno oko 2 km.
U Slivno se iz Šibenika može cestom preko Danila iz pravca Dubrave ili Vrpolja.
Na izlazu iz doline Danila preko Orišića (Orišja) na vrhu prijevoja s lijeve strane su Ivići ili Gornji Ercezi, prvi zaselak Slivna. Nakon 300-400 m, poslije oštrog zavoja, pojavljuje se udolina Slivna. Ispred, na brdašcu je crkva sv. Ivana, a lijevo na horizontu udoline, ispod greda Parizovca  su Varnice i Gornji Crljeni. Spuštanjem cestom padinama Ošljaka, s lijeve strena iznad polja, poredani su Stančići, Bralići, Mrkovići. Na izlazu iz doline, poslije Spomenika, ispod Gradine su Ercezi, a desno od njih, na zapad su Celići. Time završavaju dijelovi naselja Slivno.
Samo ime kazuje da se u dolinu Slivna slivaju vode s okolnih brda, od kojih u dnu doline nastaje potok Slivanjac, gdje su nekada bili poznati bunari, Slivanjac, Jendek, Celića bunar, Mrkovića bunar.
Povijest
Slivno je oduvijek administrativno pripadalo distriktu/kotaru/općini Šibenik.
Prvi mu spomen nalazimo u reformacijama ("izmjenama i dopunama") Statuta grada Šibenika. U R108 iz 1401.. u propisu o čišćenju lokava i u R211 iz 1430. o organizaciji i radu "sudaca za polja, putove i gromače".
Slijedeće godine u kojima se spominje Slivno:
Godine 1470. Slivno je dalo čak 7 članova posade za trogirsku galiju protiv Turaka, a 1486. dva člana za šibensku galiju.
God. 1499. Turci su orobili Slivno i odveli 74 osobe. Nakon Tursko-mletačkog rata (1537.-1540.) Slivno je bilo u okupiranom dijelui šibenskog distrikta. Slijedeći spomen je tek nakon Kandijskog rata (1645.-1669.) kada je izbio spor kome će pripasti Slivno.
Nakon oslobođenja od Turaka, Slivno se spominje u mletačkim katastrima šibenskog dijela Zagore iz 1709. u popisu posjednika za područje Danila (Ristretto della campagna di s. Daniel et contrada di Slivno) s podacima o broju i strukturi domaćinstava i stoke.
U crkvenom pogledu Slivno je pripadalo jednoj od župa na Danilu. Nakon dolaska pod Turke većina stanovništva se povukla u primorje i potpadali su župi Mandalina. Tako je ostalo inakon odlaska Turaka koncem 17. stoljeća, pa sve do 1858. odnosno do ponovnog osnivanja župe Danilo, kojoj su pridodani Slivno, Perković i Mravnica. Slivno i Perković su ostali u toj župi do danas.
Iz austrijskog katastra 1840.-44.
Iz Uvoda Operata porezne procjene za poreznu općinu Slivno (s Perkovićem):
kuća 49, obitelji 46, duša 286 (muških 152, ženskih 134), radnosposobnih 225
volova 120, krava 36, konja 15, magaradi 16, ovaca 1962, koza 747, svinja 89.
Radi porezne procjene za svaku vrstu uzgoja (njive, vinogradi, vrtli, pašnjaci i šuma) određena je klasa. Za prvu klasu njiva kao primjer se navodi particela br. 274 u predjelu Staza, u vlasništvu Ivana Bana iz Šibenika. Za drugu klasu kao primjer se navodi particela br. 422 ispod kuća Erceg, u vlasništvu Šarić Ivana iz Šibenika, a za treću klasu je particela br. 893 u predjelu Pod Zajarkovište vlasnost Perković Tome. Za vinograd prve klase naveden je onaj na čest. br. 288 u predjelu Staza u valsništvu Erceg Lovre iz Šibenika, a u drugoj klasi vinograd Varnica Bernarda na čest. br. 571 u predjelu Tičarić. Za vrtle je kao primjer naveden vrt Perković Tome u predjelu Perkovići na čest. 1185. Kao predstavnici sela pri utvrđivanju kultura (uzgoja) i njihovoj klasifikaciji sudjelovali su: glavar Celić Ivan i izaslanici: Celić Mate, Crljen pl.Jakov, Crljen pl. Mijo, Erceg Pavao, Mrković Frane i Varnica Mate.
Iz popisa stoke u općini Šibenik 1904.
U Slivnu je te godine bilo: 18 konja, 16 kobila, 12 magaradi, 25 volova, 15 krava, 300 ovaca, 15 koza, 80 svinja, 210 peradi.
Crtice iz prošlosti
desno|mini|300px|Crkva sv. Ivana Krstitelja u Slivnu
Izbor glavara i pristava u Slivnu 1877/78
Dana 26, travnja 1877. na štaciji Perkovića održan je 'sbor birača Slivna pod presjedanjem općinskog prisjednika gospodina Šime Koštana, o čemu je sastavljen Napisnik''. Zboru je pristupilo 19 članova, a nakon što je prisjednik zbor otvorio (izjavio da sbor nastaje) stadoše predlagati za novog glavara i glasove dobiše: Ante Bralić Jakovljev 18 glasova, Jakov Stančić Antin 16 i Tome Celić p. Tome 15 glasova. Na koncu se većina opredjelila za Tomu Celića. Za pristava (pomoćnik glavaru, osoba od povjerenja u sporovima) glasove dobiše: Paško Perković p. Mate 16 glasova, Ivan pl. Crljen p. Mije 12 i Joso Celić p. Mate 11 glasova. Međutim, Toma Celić nije bio podoban, pa da bude izvršena bolja glavarstvena služba u Slivnu, njega se slijedeće godine otpušta od službe glavara, a do izbora novog službu glavara biti će izvršena od pristava Paška Perkovića. Istovremeno je zakazan zbor za 28. ožujka 1878. o čemu je izvješen oglas na vratima kuće pristava. Prema Napisniku za novog glavara su predloženi: Jakov Erceg p. Joke 11 glasova, Pilip Erceg p. Pavla 10 glasova i Ante Bralić Jakovljev 8 glasova, a glavarom je postao Jakov Erceg.
Pravila o harambašama i rondi
* ''U dojednoj poreznoj obćini službu obćinskog redarstva obnaša arambaša. ako ima komšiluka vrlo odaljenih od arambašine kuće, u vlade se pita neka dopusti u onom selu i podarambašu. * Arambaša je dužan: paziti na red, na mir i sigurnost, pomoći poglavici mjesta da se izvrše zakoni i starije naredbe. * Obilaziti katkad i obnoć krčme, da vidi ovršuju li se obstojeće naredbe: da ne bude tu zločinaca, igrača i smutljivaca. * Obilaziti polja te paziti: a) da se nebi prestupali zakoni ili krili oni koje sud ište; b) da tko nebi kvario pute, mostove, osušne i morske vode i druge javne zgradnje; c) da tko nebi činio štete goram i radnjam posebnika ili obćinskim; poljari izvršuju li svoje dužnosti, pak i njim do potrebe i pomoći; d) da se nebi tko izkrcavao na puste kraje (luke mrtve). * Hvatati one koje mu vlasti narede, i pomagati u pobiranju danjaka. * Nemogu arambaše po sebi nikoga uhvatiti, već da ga zateknu u zločinu ili sa biljegom zločina stopro počinjena. * Bez okane moraju predati kod obćinskog ureda uhvaćene, a uprav sudijama gdje ih ima. * Gdjegod čuju smutnju, moraju pritrčati, razmiriti i uhvatiti krivce, te odmah preko glavara prijaviti sudu i opremit mu uhvaćene. * Kako se začuje za kakvu nezgodu, arambašina je dužnost priskočiti na pomoć, * Kao pomoćnici pod arambašom stoje rondari. * Arambaša podložan je najprije starešini svoga mjesta, pak uredu općinskome i kotarskome. * Služba arambašina obično neprelazi preko granica svoga sela, vać ako prati uhvaćene ili javni novac, ili ako je u potjeri zločinaca. * Za arambašu i podarambašu sbor seoski predloži tojicu, a iz te trojice vieće imenuje jednoga. * Za rondare glavar predlaga osobe, a opraviteljstvo obćinsko odabira i imenuje. * Služba im traje tri godine, a zakletvu polagaju kod kot. poglavarstva. * Dojedno pravilo ovdje uglavljeno za arambaše valja i za podarambaše. * Rondari primaju dio nagrada kad uhvate zločince, kriomčare ili zabranjeninu, i primaju dio globa za štete poljske, od pristojbina kad pobiraju danjke ili prate tamničare jali novac. * Arambašu i podarambašu nemarne ili nepokorne, kad veće krivice nebi imali, kot. poglavar podepsuje za prvi put ukorom ili globom od fi. 2 do 10, za drugi put zatvorom od 1 do 5 dana, treći puta moraju se zbaciti; dali sveđer prije pita se što kaže mjesni starešina i obćinski ured. * Za ista pomanjkanja i starešina mjesta, ako njim propušta ili je s njima, upada u iste pedepse, izim da je prevaren bio. * Rondari kada su u službi dužni su nositi perje, da se nebude mogao nitko ogovarati da ih nije poznavao. * Krilo arambašino ima pet pera, podarambašino četri, a prosta rondara tri. Perje predaje načelnik obćinski, a dojedan valja da ga povrati kad mu služba svrši. * Valja proglasiti novoimenovane rondare (razumi se i arambaše) i u njihovome selu i u susjednim.''
Tužba Tome Stančić p. Ante iz 1892.
On općini podnosi tužbu da je 20.06. ujutro oko 8 sati Jadre Erceg p. Marka pasao 40 runjači (ovaca) u njegovom mladom vinogradu u Đuluši, što mogu posvjedočiti Mate Erceg p. Tome i Joso Erceg p. Krste.
Duranovi iz Slivna
Godine 1905. u Kotarsko poglavarstvo u Šibeniku došli su Arif Dura=Delolić p. Rešida iz Slivna i Osman Dura=Delolić i na zapisnik 19.09.1905. podnose prijavu da žele u Šibeniku tjerati obrt prodaje voća. Poglavarstvo odlučuje da se imenovanima, koji su sada u Šibeniku, ispusti obrtni list za tjeranje slobodnog obrta na morskoj obali u Šibeniku.
Zajdi, zajdi, jasno sonce
Zajdi, zajdi, jasno sonce (makedonski: Зајди, зајди, јасно сонце) je pjesma pjevača i kompozitora Aleksandra Sarievskog napisana u duhu makedonske narodne muzike. Pjesma je u posljednjih 20 godina postala izuzetno popularna po cijelom Balkanu (a i šire) u izvedbama brojnih pjevača i sastava, tako da mnogi misle da je to izvorna makedonska narodna pjesma.
Zajdi, zajdi..., je nešto poput makedonskog bluesa ili fada, vrlo sjetna melodija sa jednostavnim, ali kristalno jasnim i pametnim stihovima, i vjerojatno u tome leži njena popularnost.
Historija nastanka pjesme
Inspiraciju za stihove pjesme Aleksandar Sarievski pronašao je u knjizi "Nova Pesnopojka" (bugarski: Нова песнопойка - Nova pjesmarica) bugarskog etnologa Ljubena Karavelova, objavljene još 1878 u Velikom Trnovu, konkretno u pjesmama "Sbirajte sa, momi, bulki" (bug. Сбирайте са, моми, булки - Skupite se djevojke, snahe koja mu je poslužila za prvu strofu) i "Bulka vrvi iz gora zelena" (bug. Булка върви из гора зелена - Snaha ide iz gore zelene) (2. i 3. strofa).
Tekst pjesme
Sarievski je sam opisao kako je komponirao pjesmu:
Kontraverze oko pjesme
Pjesma je 2007 izazvala priličnu buru, kad su brojni makedonski mediji optužili američkog kompozitora Tylera Batesa da je kod udarne teme Message For The Queen soundtracka za film 300 (o Bitci kod Termopila) plagirao Sarievskog i njegovu Zajdi, zajdi... Bates se branio da se i on inspirirao bugarskim folklorom, te da to nije Sarievski i njegova pjesma Zajdi, zajdi...
Poznati izvođači pjesme
Zajdi, zajdi..., izvode brojni izvođači u svojim izvedbama, vjerojatno je danas najpoznatija ona Toše Proeskog, čija se tragična sudbina potpuno povezala s tužnim tekstom pjesme. Poznate su i izvedbe; Harisa Džinovića, Hanke Paldum, Karoline Gočeve, Ljubiše Stojanovića Luisa, Bobana Markovića, Šerifa Konjevića, Cece Ražnatović, Gune Ivanove, Ive Davidove, zagrebačke grupe Ezerki, Radomira Mihajlovića -Točka i brojnih drugih pjevača i instrumentalista.