Historija_tehnologije
mini|200px|desno|Oldovanski sjekači stari oko 1.7 milijuna godina iz nalazišta [[Hadar (Etiopija)|Hadar u Etiopiji.]] mini|200px|desno|Ašelejenski sjekač iz nalazišta Saint-Acheul, predgrađu [[Amiensa u sjevernoj Francuskoj.]] mini|200px|desno|Orinjasijenske oštrice. mini|200px|desno|Solitrejenski šiljci. mini|200px|desno|Izgled drevnog [[pluga.]] mini|200px|desno|Sibirski [[haski i danas svojim izgledom pokazuje srodnost s vukom, kao što je šiljasta njuška, šiljaste i uspravne uši i četvrtasta građa tijela.]] mini|200px|desno|Izgled natufijenskih kamenih ručnih žrvanja za [[mlin|mljevenje žitarica.]] mini|desno|200px|[[Vučedolska golubica je nastala između 2800. i 2400. g. pr. Kr.]] mini|desno|200px|Rekonstrukcija bakrene sjekire [[Ledeni čovjek|Ledenog čovjeka (oko 3300 pr.Kr.).]] mini|desno|200px|[[Gospodarstvo|Gospodarski temelj prvih civilizacija je novi oblik poljodjelstva, različit od neolitičkog poljodjelstva ili stočarstva, općenito putem umjetnoga navodnjavanja.]] 200px|mini|desno|[[Ljubljanski drveni kotač je najstariji drveni kotač s osovinom na svijetu i star je oko 5150 godina.]] mini|200px|desno|[[Brončano doba|Brončano oružje i alat pronađeno u Rumunjskoj.]] mini|200px|desno|[[Piramide u Gizi.]] mini|200px|desno|[[Ramses II na bojnim kolima u bitci kod Kadeša.]] mini|desno|200px|Rekonstrukcija [[vodenice i vodeničkog kola koja se koristila u staroj Grčkoj, a izumljena je negdje između 3. i 1. stoljeća pr. Kr.. Detaljni opis je napravio Vitruvije.]] mini|desno|200px|[[Arhimedov vijak.]] mini|desno|200px|Prikaz [[Vodeni sat|vodenog sata kojeg je napravio Ktesibije Aleksandrijski u 3. stoljeću pr. Kr.]] mini|desno|200px|Rimski [[vodovod (akvedukt) Pont du Gard (fr. za Most preko rijeke Gard) u Francuskoj je dio rimskog vodovoda koji je donosio vodu gradu Nimesu (Francuska), a sagrađen je 19. pr. Kr.]] mini|desno|200px|Pompejski [[mlin koji je koristio snagu životinja (obično magarac, povremeno i konj).]] mini|desno|200px|Starorimska dizalica Pentaspastos ("dizalica s pet [[kolotura") koja je mogla dizati teret do 450 kilograma.]] mini|desno|200px|[[Via Appia|Apijski put (latinski i talijanski: Via Appia) je jedan od najstarijih i strateški najvažnijih puteva koje je sagradila Rimska Republika. Spajao je Rim sa Brindisijem u Apuliji, na jugoistoku Italije.]] desno|mini|200px|Model prvobitnog kompasa (sinan) iz [[dinastija Han|dinastije Han (206 pr.Kr. – 220.) za koji se pretpostavlja da je napravljen od prirodnog magneta.]] mini|desno|200px|Zapredak ([[kukuljica) dudova svilca (Bombyx mori).]] mini|desno|200px|Kineski [[porculan iz 10. stoljeća.]] mini|desno|250px|Prikaz brodova iz vremena [[dinastija Han|dinastije Han (219 pr. Kr. - 210 pr. Kr.).]] mini|desno|200px|[[Kineski zid kod Juyongguana.]] desno|mini|200px|Kineski [[abak ili računaljka.]] mini|desno|200px|Noria iz grada Hama u [[Sirija|Siriji koja grabi vodu iz rijeke Orontes za navodnjavanje i vodovod.]] mini|desno|200px|Najvažniji doprinos muslimana tekstilnoj industriji bilo je širenje [[pamuka.]] mini|desno|200px|Merino [[ovca potječe iz Male Azije.]] mini|desno|200px|[[Vodeničko kolo promjera 13 metara.]] mini|desno|200px|[[Vjetrenjača|Vjetrenjače La Mancha, Španjolska.]] mini|200px|desno|[[Stremen je bio jedan od ključnih izuma srednjeg vijeka.]] mini|200px|desno|[[Dvorac Trakošćan.]] mini|200px|desno|[[Potkova|Potkivanje konja.]] mini|200px|desno|Konjska [[orma ili ovratnik je povećao učinkovitost konja pri vuči za četiri do pet puta.]] mini|200px|desno|[[Preša ili tijesak za vino je prvi primjer primjene pritiska na ravnu ploču. Ova konstrukcija je pomogla i u izradi tiskarskog stroja.]] mini|200px|desno|[[Drvorez iz 1568. prikazuje tiskarski stroj, gdje lijevi radnik izvlači otiskane papire, a desni stavlja tintu na blokove slova. Na ovaj način moglo se otiskati do 3600 stranica na dan.]] mini|desno|200px|Izum mehaničkog sata se pripisuje [[Christiaan Huygens|Christiaanu Huygensu, koji je za to razvio i formulu, te konstruirao prvi sat s njihalom.]] mini|200px|desno|[[Plitko ognjište je vrsta nekadašnje peći u kojoj se topila željezna ruda, korištenjem drvenog ugljena koji je reducirao željezove okside (uglavnom hematit) u željezo, a proizvod je bio spužvasto željezo, koje je bilo upotrebljivo tek nakon kovanja, a konačni proizvod je bio kovano željezo.]] mini|desno|200px|Prva [[visoka peć u Njemačkoj, koja je radila između 1150. i 1350.]] mini|desno|200px|Izgled [[Malta|malteške galije svojstvene za 16. stoljeće.]]