cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hajdučica (Plandište)
Istorija
Hajdučica - kao naselje pominje se početkom 15 veka. Naime,1405. godine na ovim prostorima postoji naselje pod nazivom Herčekios, po Feliksu Milekeru, koje 1465. Mihajlo Silađi dobija kao kraljevsku donaciju. Ovo naselje, međutim, pod Turcima propada i kroz istoriju se pominje kao poljsko dobro koje treba naseliti. U tim težnjama dobro je 1774. ustupljeno vojnim invalidima, da bi u toku iste godine bilo dodeljeno nemačko – banatskoj graničarskoj regimenti. U periodu od 1783 – 1789g. dobro pod nazivom „Hajdučka greda" površine 4092 lanca dato je u zakup za 500 tadašnjih novčanih jedinica (forinti ). Konačno 1800. godine prelazi u vlasništvo veleposednika Ljubomira Stevana (odnosno Ištvana ) Damaskina de Nemeti. U težnji da naseli ove prostore Damaskin je 1809. godine na svoje imanje doselio prve podanike. Ti prvobitni meštani novoosnovanog naselja – njih oko 500 – bili su obični najamni radnici koji su posebnim ugovorima bili vezani za obrađivanje zemljišta na ovom imanju. Po nacionalnosti bili su, kao je to u svojoj knjizi zapisao evangelistički sveštenik iz Šandorfa (današnjeg Janošika ) A. Krunh, rimokatolički Mađari i oko 30 porodica evangelističkih Slovaka. No, o nacionalnom sastavu prvobitnih meštana Hajdučice ima više verzija. Tako Feliks Mileker u svojoj „Hronici podunavskih zemalja" tvrdi da su prvi meštani Hajdučice, pored Slovaka, bili i Nemci iz Bačke. Godine 1928g. odselili su se Nemci, a na njihova mesta doselili su se Bugari. Ali su se i oni, uskoro već 1838g. odselili u Baračhazu. I od Slovaka mnogi su se odselili, neki u Brešće i Bućin, a neki u Klopodiju i Šandorf. na njihova mesta doselili su se neki drugi Slovaci iz Njitre. Konačno, počeli su se polako naselavati evangelistički Namci iz Bačke, najviše 1839. godine.
Asnières-sur-Oise
Po podacima iz 1990. godine broj stanovnika u mestu je bio 2.321, a gustina naseljenosti je iznosila 165 stanovnika/km².
Hajdučica (Plandište)
Istorija
U svakom slučaju nepobitna činjenica da su oni svoje radničke kućice izgradili na lokaciji oko jednog kilometra jugozapadno od sadašnje lokacije naselja, bliže tadašnjem Terezijanskom kanalu, danas Dunav–Tisi–Dunavu. Samo godinu dana kasnije Slovaci su ovde imali i svoju prvu školu, a prvi učitelj je bio Jan Benjač. Novo naselje je bilo u velikoj kotlini, čak 5–6 metara nižoj od okolnih terena. Bilo je to močvarno zemljište izloženo čestim poplavama jer Terezijanski kanal tada nije bio ograđen visokim nasipima, a o kanalu Brzava tada još nije bilo ni reči. Zbog toga je ovo naselje na prvobitnoj lokaciji izdržalo samo 15 godina. Velike poplave 1824g. godine su naterale jedan deo meštana da se iseli, dok su ostali, koji su bili verni svom vlastelinu, novo naselje osnovali na današnjoj lokaciji u neposrednoj blizini vlastelinskog dvorca. U novosnovano selo 1826g. doseljava se veća grupa Slovaka iz Padine. Odmah po svom dolasku, oni osnivaju evangelističku crkvenu zajednicu koja je prvih godina bila u sastavu evangelističke crkvene opštine u Padini. Već 1829g. u naselju živi 500 Slovaka evangelista što je dovoljan broj za osamostaljenje crkvene opštine. Prvi evangelistički sveštenik bio je Šćefan Jastrebinji. Ta 1829. godina značajna je po tome, što je novo naselje po svom osnivaču dobilo ime ‚’’Ištvanfalva’’’, odnosno ‚’’’Ištvanovo’’’ selo. Novo naselje je prvu školsku zgradu dobilo 1826. godine sagrađenu na zemljištu tadašnje slovačke državne škole.
Godine 1829. osnovana je evangelistička parohija.-1845. vratili su se oni iz Brešća.-1862-63g. sazidana je evangelistička crkva, sagrađena 1863. na kojoj je toranj izgrađen 1895. godine. U svojoj prošlosti Hajdučica je više puta stradala. Najpre je u tri navrata – 1831. godine,1836. i 1849. stanovništvo pokosila kolera.
Zbog otpora tadašnjih veleposednika banatski graničari su 08. septembra 1848. godine spalili i opljačkali praktično celo selo, a u dva navrata 1862g. i 1871g. Hajdučica strada od poplava. Migracije stanovništva su u tom periodu česta pojava. Tako od 1839. do 1869. godine zabeležena je značajna kolonizacija Nemaca iz Bačke, a 1838g. su se iz sela iselili svi Bugari. U isto vreme, hajdučički Slovaci su odlazili u Šandorf (sadašnji Janošik ) i Hertelendu (sadašnju Voilovicu) ali su se odatle i vraćali, i dolazili novi iz Njitre u današnjoj Slovačkoj. U „Hronici podunavskih zemalja" Feliksa Milakera saznajemo da je brtoj stanovnika Hajdučice 1869. godine iznosio 1762 zatim 1880.- 1511 stanovnika, 1890 – 1437, 1900 – 1620 i 1910 – 1717. Konačno, značajan momenat u istoriji mesta dogodio se početkom 1890-tih godina, kada je osnivač mesta Ištvan Damaskin na licitaciji svoje imanje od 4000 katastarskih jutara oranica,100 jutara šume,4 majura, dvorac sa lepo uređenim parkom, velikim voćnjakom i vinogradom prodao porodici Dunđerski za 670000 zlatnika.
Godine 1921. beležimo još jednu značajnu kolonizacioju naselja koje sada već nosi naziv Hajdučica. Na posed Olge Jovanović – Dunđerski doselilo se 70 porodica dobrovoljaca sa Solunskog fronta iz Hercegovine koji su do 1926. godine živeli u biroškim stanovima, da bi kasnije izgradili kuće u delu naselja koji se i danas zove „Kolonija“. Te 1921g. – Hajdučica broji 1947 meštana od čega najviše Nemaca i Slovaka, a ima i Srba, Mađara, Rumuna... Konačno, poslednja veća kolonizacija izvršena je u posleratnom periodu. Iz političkih razloga Hajdučicu i državu su napustili takoreći svi Nemci, a njihove domove 1947. godine je naselilo 40 porodica iz Makedonije, iz opština Kriva Palanka,Gostivar i Tetovo, a nešto kasnije manji broj Srba iz Južne Srbije.
Demografija
U naselju Hajdučica živi 1099 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 41,3 godina (40,0 kod muškaraca i 42,6 kod žena). U naselju ima 535 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,56.
Stanovništvo u ovom naselju veoma je nehomogeno, a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.
Brantford (Ontario)
Stanovništvo
Prema rezultatima popisa stanovništva iz 2011. u gradu je živelo 93.650 stanovnika, što je za 3,8 % više u odnosu na popis iz 2006. kada je registrovano 90.192 žitelja.
Quattrostrade, Chieti
Quattrostrade je naselje u Italiji u provinciji Chieti, u regiji Abruzzo.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 11 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 51 m.
Meadville, Missouri
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 462, što je 5 (1,1 %) stanovnika više nego 2000. godine.
Hor-Aha
Hor-Aha je bio drugi po redu faraon I. dinastije Drevnog Egipta. Živio je oko 31. vijeka pne..
Oko Hor-Ahe postoje kontroverze. Neki misle da su on i legendarni Menes jedna te ista osoba, odnosno da je Hor-Aha ujedinio Egipta. Drugi tvrde je on sin Narmerov, odnosno da je kao faraon od oca naslijedio ujedinjeni Egipat. Većina dokaza, međutim, upućuje da je Narmer ujedinio Egipat (v. Narmerova paleta), odnosno da je Hor-Aha bio njegov sin i nasljednik.
Starokatolička crkva
thumb|Starokatolička [[parohija|parohijska crkva u Jablonec nad Nisou, nekada Austro-Ugarska, danas Češka.]]
Starokatoličke crkve, odcjepljenjem od Rima, osnivane su na nacionalnom principu u Njemačkoj, Austriji, Poljskoj, Švicarskoj, SAD. U Njemačkoj, pomagale su ih vlasti u doba Kulturkampfa. Surađuju s Jansenističkom crkvom u Utrechtu (Utrrechtskaunija, 1889).
Samostalne starokatoličke crkve bile su osnovane i u Sloveniji (1946.), Srbiji (1954.) i Bosni i Hercegovini (1965). Jugoslavenske komunističke vlasti pružale su im određenu podršku, nastojeći suzbiti uticaj Rimokatoličke crkve.
Brighton (Ontario)
Brighton je opština u Kanadi u pokrajini Ontario. Prema rezultatima popisa 2011. u opštini je živelo 10.928 stanovnika.
Provincija Tigraj
right|thumb|300px|Karta historijskih etiopskih provincija sredinom 19. vijeka Tigraj je historijska provincija Etiopije. Između 1942 - 1995, to je bila jedna od 14 provincija ondašnje Etiopije, koja je bila veća od današnje Regije Tigraj jer je uključivala i dijelove Semiena, Tembiena, Agame i Enderte, koji danas pripadaju drugim regijama (Regija Amhara).
Historija
Tigraj je bio sjedište Kraljevine Aksum, u 1. mileniju, najbrojniji narod bili su proto Tigranje i proto Amharci, njihov jezik, jedna varijanta giz jezika ostao je do danas jezik Etiopske pravoslavne tevahedo crkve i etiopskog dvora.
Brighton (Ontario)
Stanovništvo
Prema rezultatima popisa stanovništva iz 2011. u gradu je živelo 10.928 stanovnika, što je za 6,6 % više u odnosu na popis iz 2006. kada je registrovano 10.253 žitelja.
Provincija Tigraj
Historija
U Knjizi o Aksumu, pisanoj i sastavljenoj vjerojatno prije 18. vijeka prikazan je Tigraj s gradom Aksum u sredini, okružen s ostalih 12 tradicionalnih glavnih provincija: Tembien, Šire, Seraje, Hamasien, Bur, Sama, Agame, Amba Senajt, Garalta, Enderta, Sahart i Abergele. thumb|left|240px|Pogled na Tigraj iz vladarske palače cara [[Johanes IV Etiopski|Johanesa IV]] U srednjem vijeku ustalila se titula Mekonen Tigraja (guverner Tigraja) za upravljače nad tom pokrajinom, koja je bila veća od današnje Regija Tigraj, jer je u njenom sastavu bio i kraj Akele Gazaj (danas dio Eritreje) i teritorij pod vlašću Bar neguša (kralja mora) koji je kao vazalni vladar Tigraja vladao nad priobaljem Crvenog mora (današnja Eritreja). Granica između Tigraja i zemlje Bar neguša bila je po svemu sudeći rijeka Mareb (ona je i danas granica između Etiopije i Eritreje).
Nakon pobune vazalnog vladara Bar neguša Ješaka u 16. vijeku, Mekoneni Tigraja nisu više imali kontolu nad Bar negušima, ali su svoju vlast polako selili sve više prema Eritreji, osobito u 19. vijeku. Ali su za mračnog razdoblja Zemene Mesafint (era prinčeva), obje titule postale prazno slovo na papiru, a stvarni gospodari ovog teritorija postali su rasevi i dejazmači koji su te titule dobijali od etiopskih careva.
Sredinom 19. vijeka, rasovi Tembijana i Enderte uspjeli su u tim dijelovima Tigraja osnovati svoje male dinastije. Jedan od članova te dinastije dejazmač Kasaj Merča, uspeo se etiopsko carsko prijestolje 1872. kao Johanes IV. Ali je nakon njegove pogibije u bitci kod Galabata, etiopski carski tron došao pod kontrolu moćnika iz Šoe, a centar moći etiopske države pomaknut je južnije od Tigraja.
The Old Masters Box One
The Old Masters Box One prvi iz serije box-setova od američkog glazbenika Franka Zappe, koji izlazi u travnju 1985.g. Originalno je bilo planirano pet box-setova, međutim izlaze samo tri. Prvi set sadrži prvih pet Zappinih albuma (Freak Out!, Absolutely Free, We're Only in It for the Money, Lumpy Gravy i Cruising with Ruben & the Jets) i bonus "Mystery Disc" koji sadrži neke neobjavljene materijale. "Mystery Disc" može se naći samo na prvom i drugom set-boxsu. 1998.g. izlazi kao singl CD od izdavačke kuće "Rykodisc" (ali su izostavljene dvije skladbe "Big Leg Emma" i "Why Don'tcha Do Me Right", koje su uključene kao bonus skladbe na album Absolutely Free).
Na materijalu set-boxsa urađen je remix, pa se tako razlikuje od originalnog izdanja. Na albumima We're Only In It For The Money i Cruising With Ruben & The Jets originalana ritam izvedba zamjenjena je sa basistom Arthurom Barrowom i bubnjarom Chadom Wackermanom (na albumu Cruising With Ruben & The Jets također bas gitaru svira Jay Anderson).
Vanjske poveznice
The Old Masters The Old Masters The Old Masters
Venera, Torino
Venera je naselje u Italiji u provinciji Torino, u regiji Piemonte.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 9 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 808 m.
Jangonin
Jangonin je organsko jedinjenje, koje sadrži 15 atoma ugljenika i ima molekulsku masu od 258,269 Da.
Ivan Šola
Ivan Šola (12. prosinca 1961.) je hrvatski vozač moto-trka.
Poznat je i kao pilot prve hrvatske bob-posade.
The Old Masters Box Two
The Old Masters Box Two drugi iz serije box-setova od američkog glazbenika Franka Zappe, koji izlazi u studenom 1986.g. Set se sastoji od Zappinih albuma Uncle Meat, Hot Rats, Burnt Weeny Sandwich, Weasels Ripped My Flesh, Chunga's Revenge, Fillmore East - June 1971 i Just Another Band from L.A. Također sadrži i bonus dodatak "Mystery Disc", koji sadrži neke neobjavljene materijale Zappinog prijašnjeg rada. Materijal na ovome bunus dodatku 1998.g. izlazi kao singl CD od izdavačke kuće "Rykodisc". Na materijalu set-boxsa urađen je remix, pa se tako razlikuje od originalnog izdanja.
Vanjske poveznice
The Old Masters Box Two
Memfis (Egipat)
Memphis, koji se nalazi na 29.84467°N, 31.25092°W, je bila drevna prijestolnica prve nome Donjeg Egipta i Starog egipatskog kraljevstva od njegovog osnivanja pa sve do oko1300. pne.. Njegovo drevno egipatsko ime je bilo Ineb Hedj ("Bijele zidine"). Naziv "Memphis" je grčka deformacije naziva za piramidu Men-nefer koju je sagradio Pepi I iz (VI. dinastije). U blizini se nalazi suvremeni grad Mit-Rahineh, južno od Kaira, na koordinatama (29.84967°N, 31.25428°W). Ruševine se nalaze 19 km (12 milja) južno od Kaira na zapadnoj obali Nila.
thumb|200px|[[Hijeroglifi u Memfisu i statua Ramsesa II u pozadini.]] thumb|250px|Velika statua Ramsesa II
Grad je osnovan oko 3100. pne. od Menesa iz Tanisa, koji je ujedinio dva egipatska kraljevstva;s oko 30.000 stanovnika je bilo jedno od najvećih naselja svog vremena. Memphis je dosegao vrhunac svog prestiža pod VI. dinastijom i razvojem kulta Ptah. Nakratko je nazadovao nakon što se pod XVIII. dinastijom uzdigla Teba, a ponovno je procvao pod perzijskim satrapima prije nego što je konačno pao na drugo mjesto nakon osnivanja Aleksandrije. Pod Rimskim imperijem Aleksandrija je postala najvažnijim gradom. Memfis je ostao drugi grad Egipta sve do uspostavljanja Al Fustata (ili Fostata) godine 641. Memfis je tada bio uglavnom napušten i ubrzo postao izvorom kamenja za obližnja naselja. U 12. vijeku je još uvijek bio prilično dojmljiva hrpa ruševina ali se ubrzo nakon toga pretvorio u nakupinu razbacanog kamenja.
Ostaci hrama bogova Ptah i Apisa su iskopani na nalazištu, isto kao i nekoliko statua, uključujući dvije visoke četiri metra i napravljene od alabestra kako bi prikazale lik Ramzesa II. Nekropola Saqqara se nalazi u blizini Memfisa.
Historičar Tertius Chandler vjerovao je da je Memfis bio najveći grad na svijetu od svog osnivanja pa sve do oko 2250. pne. te od 1557. do 1400. pne. Broj stanovnika mu je premašivao 30.000.
Egipatski historičar Maneton je za Memfis koristio naziv Hi-Ku-P'tah ("Mjesto boga Ptah"), koje je na grčkom pisao kao Aί γυ πτoς (Ai-gu-ptos), od čega potječe latinska riječ AEGYPTVS i moderni izraz Egipat.
U Bibliji se Memfis naziva Moph ili Noph.
2011
2011 je redovna godina koja je počela u subotu. Po gregorijanskom kalendaru to je 2011. godina naše ere, 11. godina 3. milenijuma i 21-og vijeka, kao i 2. godina 2010-ih.
Ujedinjeni narodi su označili 2011. za Republika Hrvatska 2011. Godinu ce posebno pamtiti po nestanku Antonie Bilic iz Drnisa koja je nestala 7.6.2011. Za Hrvatsku to je bila najveca potraga za nestalom osobom u modernoj povijesti svi su trazili nestalu drnisanku a u medijima je zbog ovog slucaja nastao jos neupamceni cirkus. Antoniu je trazila cjela regija odnosno Srbija, Madarska,BIH,RS, Velika Britanija i mnoge druge drzave. 26.6.2011. U RS uhicen je ubojica Antonie Bilic Dragan Paravinja koji je roden u Srbiji. 27.7.2011. Doveden je u Sibenski zatvor gdje je optuzen da je 7.6.2011. God. Pokusao silovati a zatim i ubio Antoniu Bilic. 1.3.2012. Na zupanijskom sudu u Sibeniku pocelo je sudenje Paravinji koje je vodila sutkinja Nives Nikolac. Nakon sudenja koje je trajalo 7 mjeseci izrecena je presuda Paravinji. 19.10.2012. Sudsko vijece zupanijskog suda u Sibeniku proglasilo je Dragana Paravinju krivim za pokusaj silovanja i tesko ubojstvo maloljetne Antonie Bilic i osudilo ga na 40 godina zatvora. 27.11.2012. Pronadeno je tijelo Antonie Bilic koja je sahranjena 5.12.2012. O ovom slucaju postoji i film pod nazivom Antonia Bilic- Nestali Osmijeh. 15.4.2014. Dogodio se sok u RH i cijelome svijetu naime Vrhovni sud RH ponistio je presudu Draganu Paravinji i naredio novo sudenje. U ponovljenom sudenju paravinja je 27.3.2015. Opet osuden na 40 godina zatvora za tesko ubojstvo Antonie Bilic. 27.10.2015. Vrhovni sud RH ponovno je ponistio presudu Paravinji i naredio novo sudenje. Novo sudenje odvijalo se ovoga puta u Splitu gdje je glavni sudac bio Damir Romac. 1.3.2016. I po treci put paravinja je dobio 40 god. Zatvora za tesko ubojstvo Antonie Bilic o ovoj presudi jos se ceka odluka Vrhovnog suda RH.
Januar/Siječanj
thumb|200px|left|[[Tuniska revolucija]]
Februar/Veljača
thumb|left|200px|[[Protesti u Egiptu (2011)|Egipatska revolucija: Trg Tahrir]] thumb|[[Bahreinski protesti na Bisernom krugotoku]]
Mart/Ožujak
thumb|200px|[[Rat u Libiji]] thumb|200px|[[Zemljotres u Sendaiju 2011|Zemljotres u Japanu]] mini|240px|Zgrada [[Hrvatska biskupska konferencija|HBK (foto 2015)]]
April/Travanj
thumb|200px|[[Sirijski građanski rat|Protesti i smrti u Siriji do aprila 2011.]] thumb|150px|William & Kate, 29. april/travnja
Maj/Svibanj
thumb|200px|[[Ratko Mladić uhapšen]]
Jul/Juli/Srpanj
thumb|180px|[[Novak Đoković]] thumb|200px|[[Hama, Sirija]]
Avgust/August/Kolovoz
mini|250px|Pogled na [[Sveta džamija|Veliku džamiju i Abradž Al Bait 2010.]]
Septembar/Rujan
mini|180px|Spomenik u Skoplju thumb|200px|[[Occupy Wall Street]]
Oktobar/Listopad
thumb|200px|† [[Muammar al-Gaddafi]]
Novembar/Studeni
mini|200px|[[Severni tok]] thumb|180px|[[Ali Abdulah Saleh se povlači s vlasti u Jemenu]]
Decembar/Prosinac
thumb|200px|[[Zoran Milanović, premijer RH 2011 - 2016]]
Vidi takođe:
Godišnji kalendar
Brockton (Ontario)
Brockton je opština u Kanadi u pokrajini Ontario. Prema rezultatima popisa 2011. u opštini je živelo 9.432 stanovnika.
Stanovništvo
Prema rezultatima popisa stanovništva iz 2011. u gradu je živelo 9.432 stanovnika, što je za 2,2 % manje u odnosu na popis iz 2006. kada je registrovano 9.641 žitelja.
Ancourt
Onkur je naselje i opština u severnoj Francuskoj u regionu Gornja Normandija, u departmanu Primorska Sena koja pripada prefekturi Djep.
Po podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 681 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 54 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 12,44 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 14 metara (maksimalnoj 130 m, a minimalnoj 7 m).
618
Godina 618. (DCXVIII) bila je redovna godina koja počinje u nedjelju u julijanskom kalendaru. Oznaka 618. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.
thumb|Kovanica dinastije Tang
Hopedale, Illinois
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 865, što je 64 (-6,9 %) stanovnika manje nego 2000. godine.
Filozofija
thumb|Filozof [[Sokrat upravo uzima otrovnu kukutu.]] Filozofija je proučavanje općih i fundamentalnih problema glede postojanja, znanja, moralnih sudova, uma i jezika. Filozofija se razlikuje od ostalih načina rješavanja tih pitanja (kao misticizam i mitologija) sa svojim kritičkim, općenito sistematskim pristupom i oslananjem na razložnom argumentu. Riječ filozofija je porijeklom iz antičke Grčke: filein(voleti) i sofija(mudrost).
Problemi definiranja
Kratke definicije, koje se daju u rječnicima, enciklopedijama ili popularnim prikazima, često su manjkave. Npr. Hrvatski enciklopedijski rječnik definira da je filozofija »logičko i kritičko proučavanje izvora i naravi ljudske misli, znanja i spoznaje«, što filozofiju svodi na jedan njen dio, epistemologiju ili gnoseologiju.
Druge definicije sadrže pojmove za čije razumijevanje treba filozofsko obrazovanje, pa laiku koji traži osnovni uvid ništa ne govore, ili ga čak dovode u zabludu jer podrazumijeva svakodnevno značenje riječi. Ti se pojmovi također često različito tumače u raznim filozofskim učenjima (ili ih neka učenja sasvim odbacuju).
Neke klasične definicije
Filozofija je univerzalna znanost naravnoga reda. (... est sciencia universalis ordinis naturalis.)
Filozofija grč. (filo... + isp. sofia - mudrost) je
Jedna filozofija i razne filozofije
Riječ "filozofija" koristimo u jednini za oznaku jedne ljudske misaone aktivnosti i cjeline njenih tvorbi, kao što kažemo umjetnost, znanost isl.
Također se govori o raznim "filozofijama" gdje se termin "filozofija" koristi za oznaku učenja (nauka, naučavanja) nekog mislioca ili neke škole ("stoička filozofija", "Hegelova filozofija" isl).
U običnom govoru riječ "filozofija" često se koristi u širem smislu označujući nečiji svjetonazor, osnovna uvjerenja, ili pak neku posebnu zamisao, ideju, koncepciju. Npr. "Njegova je filozofija da u životu treba uživati" (hedonizam), "Naša je tvrtka bazirana na filozofiji da je kupac uvijek u pravu" isl. U odnosu na filozofiju u pravom smislu riječi, to je kao da svakoga tko nacrta neki crtež nazovemo umjetnikom.
"Filozofiranje" u svakodnevnom govoru
U svakodnevnom govoru riječi "filozofija" i "filozof", a posebno glagol "filozofirati", često imaju negativno značenje nekoga tko "lebdi u oblacima", koji "puno mudruje" (a bez razloga i rezultata) i sl.
Filozofi naravno to ne vole, ali ponekad takva upotreba riječi izražava opravdanu zamjerku apstraktnosti njihovih spekulacija.
Ipak, češće se odnosi na olako nabacivanje "mudrostima", što nije djelatnost pravih filozofa; tako npr. znati da je E = mc2 ne znači biti fizičar.
Kratak opis
Možemo pokušati približno opisati (a ne definirati) što filozofija jest. U slijedećem opisu korištene su riječi običnog jezika da se opiše o čemu se radi; u zagradama uvodimo neke stručne filozofske termine.
Neka filozofska pitanja
Immanuel Kant svoj kritički idealizam utemeljuje na tri filozofska pitanja: A sva se pitanja spajaju u jedno: Što je čovjek?
Filozofinja Agnes Heller (druga polovica XX. st.) kaže da filozofija mora čovjeku pružiti odgovor na tri temeljna pitanja o "trebanju":
Cart, Belluno
Cart je naselje u Italiji u provinciji Belluno, u regiji Veneto.
Filozofija
Neka filozofska pitanja
Filozof se uvijek pita:
Ime i pojam filozofije
Gornji kratki opis daje osnovnu predodžbu što filozofija jest, pri čemu su koliko je to moguće zahvaćena različite filozofske škole. Pokušaj da se ovaj grubi opis proširi u sustavni prikaz neminovno bi vodio u izlaganje neke posebne filozofije, kao što se obično događa u knjigama naslovljenim Uvod u filozofiju ili slično. Zato je za upoznavanje filozofije kao takve bolji povijesni pristup.
Riječi "filozof" i "filozofija" skovane su u VI. st. pne. u Grčkoj. U stalnu upotrebu riječ "filozofija" stoljeće kasnije uvode Sokrat i Platon. Nakon Platona, Aristotel je zaslužan za ono posebno značenje riječi, koje i danas podrazumijevamo.
Razmatrajući kako se sve riječ koristila tijekom oko tri stoljeća povijesti stare Grčke (te također njoj srodne riječi: mudrost, sofistika, znanost) možemo dobiti dobar (iako ne potpun) uvid u to što i danas pod filozofijom razumijevamo (i također u to, što ne ubrajamo u filozofiju).
Filozofija je ljubav prema mudrosti
Hrvatski oblik filozofija dolazi od grčkog "filosofia". Riječ je skovana od od "filia" (prijateljstvo, ljubav), "filos" (prijatelj, ljubitelj), "sofia" (mudrost) i "sofos" (mudrac). Filozofija je dakle, u svojem osnovnom značenju, "ljubav prema mudrosti". Filozof je onaj koji iskazuje osobitu žudnju za mudrošću; on, po Platonu, njeguje najviši oblik erosa: ljubav prema istini.
Hrvatska kovanica mudroslovlje danas se rijetko koristi. Ona mijenja smisao riječi u smjeru "znanost o mudrosti", zbog nastavka "-slovlje" (dolazi od "-logija", tj. od logos, kao u "jezikoslovlje", "prirodoslovlje", "bogoslovlje"). Doslovnom značenju grčke riječi adekvatan bi prijevod bio mudroljublje.
"Onaj koji ljubi mudrost" shvaća se kao netko različit od tradicionalnog pojma "mudrac": mudrac naprosto jest mudar, on "zna", ne mora tragati.
Stonehenge
Stonehenge je građevina iz neolitika i brončanog doba, smještena u okolini Amensburya u Engleskom okrugu Wiltshire, otprilike 13 km sjeverozapadno od Salisburya. Stonehenge je dodan u UNESCO-ovom popis Zaštićene baštine tijekom 1986. godine.
Filozofija
Filozofija je ljubav prema mudrosti
Pitagora je prvi od grčkih mudraca koji se prozvao filozofom. Ciceron navodi: »Kad su Pitagoru upitali što mu je zanimanje, odgovorio je kako je filozof, to jest tražitelj ili ljubitelj mudrosti, jer mu se činilo posve drskim tvrditi da je mudrac.« Na pitanje što je filozof, odgovorio je usporedbom s tri vrste ljudi koji dolaze na Olimpijske igre. Jedni dolaze kupovati i prodavati, drugi sudjeluju u natjecanjima, a treći dolaze samo promatrati. Ovi posljednji imaju najvažnije poslanje, i za sebe i za druge.
Stonehenge
Prethistorijski spomenik na Salisburškoj nizini, sjever Salisburya, u jugozapadnoj Engleskoj koji datira od mlađeg kamenog do starijeg brončanog doba (3000.-1000. pr.Kr). Spada među megalitičke spomenike jer je građen od ogromnih kamenih blokova. Spomenik je danas u ruševnom stanju, a nije poznato kojoj je svrsi Stonehenge služio, no smatra se u obredne ili vjerske svrhe.
Filozofija
Filozofija je ljubav prema mudrosti
Platon kaže u dijalogu Fedar da samo za boga priliči reći da je mudar, ne i za čovjeka. Jednako kaže Aristotel u Metafizici: filozof teži mudrosti, koju posjeduje samo bog.
Stonehenge
On nema jedinstvenu strukturu, nego seriju struktura koje su izmjenjivane i ponovno građene tijekom perioda od 1500 godina. Malo je poznato o njegovim graditeljima. U 17. stoljeću engleski sakupljač starina John Aubrey izložio je teoriju da je to druidski hram. Druga je pretpostavka da su sami Rimljani sagradili spomenik. Obje su pretpostavke osporene u 20. stoljeću kada je dokazano da je Stonehenge sagrađen 2000 godina prije dolaska Druida i Rimljana na to područje. Danas se smatra da su neolitski narodi britanskih otoka započeli gradnju Stonehengea prije 5000 godina.
Jerzinijabaktin
Jerzinijabaktin je organsko jedinjenje, koje sadrži 21 atom ugljenika i ima molekulsku masu od 481,652 Da.
Filozofija
Filozofija je ljubav prema mudrosti
Sokrat je prototip filozofa, koji uvijek traga za smislom i uvijek vodi dijalog. Njega mudracem smatraju ne samo ljudi, nego i bogovi:Apolon je kroz usta delfijske proročice rekao da je Sokrat najmudriji. Međutim, sam Sokrat za sebe kaže »znam samo da ništa ne znam«. Svojom metodom raspravljanja on propituje navodno nepobitne istine i razotkriva lažno znanje.
Stonehenge
Iskopavanja Stonehengea 1950-ih su pokazala da je spomenik građen u tri glavne faze. Najranija je dovršena otprilike 2900. pr.Kr. Sastoji se od kružnog jarka promjera 110 m i dubine od 1,5 m. Arheolozi smatraju da su se kao motike koristili jelenji rogovi. U drugoj fazi koja je trajala od 2900. do 2500. pr.Kr. podignuto je više drvenih debla koje su stavili u središte jama. Na sjeveru odkud se ulazilo u hram su također podignute i grede. Stonehenge je uvelike promijenjen tijekom treće faze gradnje, koja je trajala od otprilike 2550. do 1600. pr.Kr. Otprilike 80 stupova (tzv. plavih kamena, zbog njihove boje) od vulkanskih stijena je podignuto u dva koncentrična kruga u središtu mjesta. Stupovi su stigli s planina Preseli u jugozapadnom Walesu, smještenih 220 km od Stonehengea. Prijevoz tih stupova, od kojih svaki teži 4 tone, bio je nevjerojatan pothvat te se odvijao po moru, rijekama i kopnu. Tijekom te gradnje ubrzo su stupovi maknuti i doneseni novi od druge vrste stijena, pješčanih, iz Marlborough doline, 40 km sjeverno od Stonehengea. 30 tih kamena je podignuto u krugu od 33 m promjera. Na njih su dodani još i "nadvratci" tvoreći tako prsten na stupovima. Tako dva stupa s gredom na njima tvore luk zvan trilithon (od grčkog što znači tri kamena). Od izvornih 30 danas stoji još 17 stupova i 6 "nadvrataka". Na sjeveroistoku se nalazi otvor te tako ima oblik potkove.
Na britanskim otocima se nalazi više od 1000 kamenih krugova, no Stonehenge je jedinstven među njima. Zašto je Stonehenge sagrađen ostaje nepoznato. Mnogi se znanstvenici slažu da je morao biti sveto ili posebno mjesto religioznih rituala i ceremonija. Mnogi smatraju da je Stonehenge sagrađen od štovatelja Sunca. Otvor u krugu je okrenut prema ljetnom izlasku Sunca. U susjednoj je Irskoj sličan spomenik Newgrange, sagrađen približno u isto vrijeme okrenut prema zimskom izlasku Sunca. Ranih 1960-ih američki je astronom Gerald S. Hawkins izložio teoriju u kojoj je Stonehenge zvjezdarnica i kalendar iznenađujuće složenosti, a koja je danas veoma popularna. On je smatrao da su stari ljudi pomoću Stonehengea predviđali astronomske pojave, uključujući i zimski i ljetni solsticij te pomrčine Sunca i Mjeseca.
Filozofija
Platonovo učenje o erosu
Platon u nekoliko svojih dijaloga povezuje termin "filia" s drugim terminom za ljubav: eros Od tih je dijaloga je najpoznatiji Simposion (odatle naš pojam simpozij).
Stonehenge
Današnji znanstvenici mogu samo nagađati o tome što je Stonehenge značio njegovim graditeljima i što ih je nagnalo da ulože toliko rada i pažnje njegovom stvaranju.
Filozofija
Platonovo učenje o erosu
Pojam "eros" kod Platona ima bitno drugačije značenje nego kad danas govorimo o erotici, iako veza postoji. Eros je žudnja za lijepim, ali on se ne zaustavlja kod "etotike". Od puke žudnje za lijepim tijelom, eros se razvija ka žudnji za ljepotom po sebi, za idejom ljepote, a onda i drugih čistih ideja. Eros je prema tome čovjekov najbolji pomoćnik (synergos) na putu do najviše spoznaje i vrline. Sokrat je, po Platonu, utjelovljenje takvog (istinskog, filozofskog) erosa.
Stonehenge
Do samog početka 20-og stoljeća, većina kamenja koja sačinjava Stonehenge nije se nalazila na svojim originalnim lokacijama. Razlog tomu je povećan broj posjetitelja toj lokaciji, a ti su se posjetitelji često penjali po monolitima i na taj su ih način pomicali. Provedene su 3 faze konzervatorskih radova vezanih uz štićenje Stonehengea od daljnjeg propadanja. Palo i oštećeno kamenje je vrlo uspješno i pažljivo zamijenjeno i postavljeno na originalne lokacije. Stonehenge je dodan u UNESCO-ovom popis Zaštićene baštine tijekom 1986. godine.
Filozofija
Pojam mudrosti
Na početku današnjih pregleda povijesti (zapadne) filozofije stoje mislioci koji su djelovali početkom VI. stoljeća pne., koji su bili zvani mudracima. Kasnije su Grci skovali pojam sedam mudraca; popisi tko spada u tu sedmoricu razlikuju se, pa se navodi ukupno 17 imena (Diels, 10, 1). Diogen Laertije navodi da je Tales iz Mileta bio prvi nazvan mudracem za svog boravka u Ateni 582/581. p.n.e, pa su prema njemu i ova sedmorica nazvani mudracima. (Diels, 11A 1) Platon tvrdi da su oni napisali na hramu u Delfima svima poznate izreke "Spoznaj samoga sebe" i "Ništa previše". (PLAT. Protag. 343A).
Mudraci su ljudi kojima se ljudi dive zbog tajanstvenih znanja koja posjeduju, i zbog dobrih savjeta, koje daju. Riječi i djela koje im legenda pripisuje pokazuju da im se pripisivalo duboko znanje o onome što jest, i o onome što treba činiti ("teoretska" i "praktička" mudrost; čisti i praktički um po Kantu. Kasnija ih legenda razmatra kao grupu i iste izreke pripisuju se sad jednome, sad drugome.
Kako je razvoj kritičke misli doveo u pitanje predodžbu da netko zaista posjeduje mudrost, neki su kasnije govorili da »oni nisu bili ni mudraci ni filozofi, već razboriti ljudi i zakonodavci.« (Diels, 10, 1)
Nasuprot tome, jedan od najvećih filozofa XX. stoljeća, Martin Heidegger, iznosi tvrdnju da su pred-sokratovski mislioci postigli uvid u bitak koji nadmašuje svu kasniju zapadnjačku matafiziku, koja od Platona do suvremene vladavine tehnike živi u zaboravu bitka.
Nastanak riječi
Riječ filozof, skovana je tijekom VI. st. pne. Stoljeće kasnije je već bila u širokoj upotrebi, a Sokrat i Platon daju joj jasno značenje. Također se u to doba, za oznaku čovjeka koji se ističe nekim duhovnim sposobnostima a ipak nije mudrac (sofos) koristila riječ sofist; tek kasnije, zahvaljujući Platonovoj kritici sofista, riječ dobiva negativno značenje.
Heraklit i Pitagora: riječ i broj
Prvi koji je uveo novu kovanicu možda je bio Pitagora (oko 580-500 g.pne.); njemu pripisuju da je filozofiju u Grčku donio iz Egipta (Diels, 14, 4). Ciceron navodi da je Pitagora prvi sebe nazvao filozofom uspoređujući se s onim koji na Olimpijske igre dolazi samo gledati, za razliku od takmičara koji teže za slavom i kladioničara koji teže za dobitkom.
Neki pak smatraju da je prvi koji je upotrijebio taj pojam bio Heraklit (540–480. pne.), kojem se pripisuje izjava da »filozofi moraju biti znalci veoma mnogih stvari«. (fr. 35)
Mnogoznalaštvo je po Heraklitu preduvjet za filozofiju, ali samo po sebi nije dovoljno. Mudrost je spoznavanje onog što upravlja stvarima: »Jedno je naime mudrost: spoznavati duhovnu moć koja upravlja sve kroz sve« (fr. 41). To se ne može vidjeti očima: »nevidljiva harmonija jača je od vidljive« (fr. 54). Tu duhovnu moć i nevidljivu harmoniju (bitak) naziva Heraklit logos, tj. riječ ili govor.
To pouzdanje u moć jezika, uvjerenje da je svijet u svojem temelju "logičan", da bitak ima strukturu govora (diskurzivnu strukturu), pa se ljudskim govorom (dijalektikom i logikom) može doći do uvida u ono po čemu jest sve što jest (bitak), temeljna je pretenzija koja utemeljuje filozofiju kao "racionalnu" djelatnost. To uvjerenje, na svoj način, preuzima i kršćanska teologija.
Pitagorejci su pak tvrdili, da osnova svijeta nije riječ, nego broj. To ih je vodilo u složenu mistiku brojeva: njihovo naslućivanje važnosti matematike nije se moglo plodotvorno primijeniti u istraživanju prirode tijekom slijedećih 2000 godina jer je matematika bila nedovoljno razvijena.
Solon, Herodot i Tukidid: politika, znanost i filozofija
U V. stoljeću pne., Herodot (484–424. pne.) i Tukidid (oko 460 - oko 396. pne.) koriste riječ "filozofija" za oznaku ljubavi prema znanju i kulturi općenito. Herodot u svojoj Historiji upotreblja glagol filozofirati govoreći o Solonu, jednom od sedam mudraca.
Solona se u historiji ne spominje kao filozofa. On je bio državnik, donio je novi atenski ustav 594. pne. Bio je dakle društveno angažiran, daleko od "filozofa" kao neutralnog promatrača u Pitagorinom smislu. Povijesni prikazi razvoja filozofije obično počinju od Talesa, koji djeluje u Ateni (i zaslužuje naslov sofos) desetak godina kasnije.
Taj raskol na teorijsku mudrost koju donosi filozofija i praktičnu mudrost političara ili državnika (a onda i filozofa, koji napusti područje teorije i poželi svoje ideje primijeniti da bi promijenio svijet) ostaje aktualan kroz cijelu povijest filozofije do današnjeg dana. (Odličan primjer je sukob između "pitagorejca" Ludwiga Wittgensteina i "solonista" Karla Poppera; pogledajte članak Wittgensteinov žarač.)
Herodota i Tukidida ne navode u povijesti kao filozofe. Njihov rad, međutim, od bitnog je značaja za nastanak pojma znanost, a filozofiju je Aristotel definirao kao jednu od znanosti. :Oni su prvi, koji na području historije, geografije i etnografije teže objektivnoj istini: prikazati stvari onakvima kakve jesu, odbacujući fantazije, predrasude i prosudbe. Marljivo su prikupljali informacije o prošlim događajima i o stranim zemljama iz svih dostupnih izvora (uključujući i neprijatelje s kojima su Grci ratovali); sustavno ih i metodski jedinstveno sređivali i iznosili na (koliko je moguće) neutralan način (Herodot kaže: »ne mogu dati svoj sud, ja samo izvještavam«).
Taj pojam preuzima Aristotel i unutar njega filozofiju određuje kao jednu od znanosti.
Dijalog i dijalektika
U Sokratovoj osobi, osim ljubavi prema mudrosti, utjelovljena je i druga temeljna osobina filozofije: korištenje razgovora (raz-govor, "dijeljenje govora", prema dija-log, "dijeljenje logosa") kao klljučne metode. Sam Sokrat nije ništa zapisivao, samo je razgovarao sa svojim sugrađanima. Razgovor ovdje nije samo puka metoda, jer govor, logos, kako smo vidjeli gore kod Heraklita, ujedno označava temeljnu "harmoniju" (strukturu) svijeta.
U dijalogu Fedar Platon razjašnjava pojam dijalektika (od grčkog dialektikos: koji se odnosi na raspravljanje) kao filozofske metode. Da bismo shvatili bit nekog predmeta, moramo pojam tog predmeta razmatrati u odnosu prema drugim pojmovima. Moramo sagledati kako pojmovi proizlaze jedni iz drugih. Platon (odnosno Sokrat u dijalogu) razlaže da se pojam može odnositi prema višem pojmu koji ga obuhvaća (rod, rodni pojam) ili prema nižim pojmovima koji iz njega proizlaze (vrsta, vrstni pojam). Zato se dijalektička misao kreće u dva smjera: uspinjanje (sinagoge ili sinopsis) i spuštanje (diairesis). »To ja volim, o Fedre, naime te razdiobe i ta sažimanja, da bih mogao i govoriti i misliti.« (Fedar, 266b)
Filozofija, odnosno rezultati njenih dijalektičkih razmatranja, mora biti osnova za retoriku, koja je »umijeće vođenja duše«. Sofistička retorika, koja ljude zavodi praznim trikovima, po Platonu je opsjenarstvo. To je zloupotreba umijeća, kao što liječnik svoje umijeće može zloupotrijebiti da nekome nanese štetu, umjesto da ga izliječi.
Filozofski dijalog, vođen dijalektičkim umijećem, u Sokratovoj i PLatonovoj metodi treba dovesti do uvida, do razumijevanja skrivene istine: »Ako se sve pojedine danosti s trudom ispituju jedna naspram drugoj, imena i pojmovne odredbe, nazori i opažanja, i osporavaju u dobrohotnim osporavanjima, od ljudi koji pritom bez zavisti rabe pitanje i odgovor, onda iznad svakog pojedinog bljesne uvid i razumijevanje.« (Platonovo Sedmo pismo, Ep. VII, 344b)
Ovaj uvid, jednom kad je zadobiven dijalektičkim razmatranjem, najbolje se prenosi drugima u dijaloškoj formi, smatraju Platon i njegovi sljedbenici u Akademiji, i to u neposrednom, živom razgovoru. Zapisani dijalog je tek oponašanje ovakvih živih razgovora.
Sam Platon, međutim, koristi i mitopoetski jezik tamo gdje dijalektičko razvijanje pojmova nije dovoljno ili nije dostatno. Tako su npr. teza o besmrtnosti duše i prikaz njenog života poslije tjelesne smrti, koji se sreću u više Platonih dijaloga, preneseni iz dionizijskih misterija.
Znanstveni sustav, logika i metafizika
Metoda filozofije nije više samo dijalektika, razmatranje usmjereno na postizanje uvida; no logos ostaje i cilj i sredstvo. U "raspravi" se teži sustavnom i potpunom ispitivanju pojmova, što u živom dijalogu može biti zanemareno. Filozof razlaže logos koristeći vlastiti um, na temelju svojih uvida u zbilju, te uvida u mišljenja ranijih filozofa.
Filozofija je kod Aristotela jedna među znanostima. Definirana je kao "motriteljska" (teorijska) znanost, koja teži istini radi nje same. (U Metafizici se pojavljuje i sintagma "motriteljska filozofija" koja je zapravo pleonazam.)
Filozofija je znanost »misaonog promatranja«, odnosno teorijska znanost (riječ theoria označava misaono ili zunanstveno motrenje ili promatranje). Svrha filozofije je spoznaja istine; spoznati istinu (odnosno biti mudar) znači spoznati uzroke. (Metafizika, II 1, 993b) Najtočnije su pak one znanosti koje se bave prvim počelima i uzrocima. (Metafizika I 982a) Odatle je filozofija (mudrost, metafizika) »znanstveno istraživanje prvih počelâ i uzrokâ«. Spoznaji prvih počela i uzroka teži se zbog istine same, ne zbog vanjskih svrha. Tako je ona »jedina slobodna među znanostima, jer jedina je ona radi sebe same«. (Metafizika I 2, 982b) »I tako su sve znanosti nužnije od nje, ali bolja nije ni jedna.« (Metafizika I 2, 983a)
Filozofija i druge "teorijske znanosti"
Motriteljske znanosti Aristotel dijeli na matematiku, naravoslovlje i bogoslovlje (teologiju.
Metafizika i teologija
Tek u rimsko doba počinje se za "prvu filozofiju" koristiti naziv metafizika (lat. metaphysica), koji dolazi od grč. ta meta ta phisika, »ono što dolazi iza fizike«.
Riječ teologija dobiva u okviru kršćanske (kasnije i islamske) religije posebno značenje tumačenja Objave. Tako nastaje napetost između teologije i filozofije i problem odnosa "dviju istina", što je jedan od osnovnih problema srednjovjekovne filozofije.
Logika, fizika i etika
Modifikacijom spomenute Aristotelove podjele "motriteljskih znanosti" na tri dijela u helensko i rimsko doba koristi se podjela filozofije na logiku, fiziku i etiku. Fizika (tj. naravoslovlje) obuhvaća sve prirodne znanosti u našem smislu riječi. U srednjem vijeku često se logika i fizika spajaju kao teorijska filozofija, dok je etika praktična filozofija'. (Windelbland, str. 60) Teologija je, kako je spomenuto, izdvojena. Dodana je pak kao posebna disciplina etika, koja se bavi pojmovima dobra i zla, onim što se treba i onim što se ne smije činiti.
Praktična filozofija
Aristotel je u spisu Nikomahova etika uveo pojam praktična filozofija, koja se dijeli na etiku, ekonomiku i politiku. Mislioci kasnijeg doba nisu bili zainteresirani za ekonomiku kao umijeće i tek u novom vijeku nastaje ekonomija kao posebna znanost. Politika također tek u renesansi ponovo postaje tema filozofije politike. Etika je međutim uvijek bila, i do danas je ostala, jedna id ključnih filozofskih disciplina.
Matematika i logika
Matematika je nakon Aristotela također izdvojena iz općeg pojma filozofije. Ona je postala posebna struka, koja zahtijeva naporno studiranje i usvajanje specifičnog načina mišljenja. Više se nije moglo slijediti Platonovo načelo, koje je stajalo na ulazu u Akademiju: »Neka ne ulazi tko ne zna matematiku.« Tako je ostalo i do danas.
Logiku je kao posebnu znanost utemeljio upravo Aristotel. Više od 2000 godina u njoj je bilo malo inovacija. U XIX. stoljeću u filozofiji matematike, koja nastoji sigurno utemeljiti matematički način spoznavanja, pojavljuje se problem odnosa matematike i logike. U XX. st. logika dramatično razvija svoj formalni instrumentarij i postaje posebna struka, koja zahtijeva naporni studij i isti "formalni" način mišenja kao i matematika.
Carbonaro, Frosinone
Carbonaro je naselje u Italiji u provinciji Frosinone, u regiji Lazio.
Filozofija
Filozofija prirode i prirodne znanosti
Naravoslovlje ostaje dio filozofije, kao filozofija prirode, sve do XIX. st. Tada se stvara pojam prirodne znanosti i njihova podjela na različite znanosti i discipline. Međutim, faktički već od XVII. st. se "filozofija prirode" razvila u posebnu disciplinu.
Carbonaro, Frosinone
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 151 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 276 m.
Filozofija
Filozofija prirode i prirodne znanosti
U XIX i XX st. metode i izvori sigurnosti prirodnih i društvenih znanosti predmet su intenzivnih filozofskih istraživanja. Egzaktnost prirodnih znanosti postaje opći ideal, koji često i sociolozi i drugi, a osobito ekonomisti, nastoje slijediti. To međutim dovodi i do reakcije, tvrdnje da u "duhovnim znanostima" egzaktnost nije ni moguća ni poželjna.
S druge strane dostignuća prirodnih znanosti i matematike, koja dramatično mijenjaju ustaljene pojmove i tresu osnove same znanosti (npr. teorija relativnosti i kvantna fizika), navode znanstvenike na filozofska promišljanja, a filozofe da se za znanost zainteresiraju.
Treći element odnosa prirodnih znanosti i filozofije jesu etičke i političke dvojbe koje izaziva nevjerojatno uspješna primjena znanosti kao tehnike. Znanost mijenja svijet, ali tko od toga zapravo ima korist? Da li je to dobro? Treba li i dalje činiti isto što i dosad?
Filozofske discipline
Ovdje su navedeni neki pojmovi o kojima postoje posebni članci.
i drugi:
Literatura i prijedlozi za čitanje
Ovdje navodimo literturu koja je u članku direktno spomenuta ili citirana. Pogledajte također, za raznu "uvodnu" literaturu, članak Uvodi u filozofiju!
Za dalju literaturu pogledajte članak Uvodi u filozofiju.
JK Mornar
Jedriličarski klub Mornar je osnovan 1948. godine. Jedini preživjeli osnivač je Filko Koludrović. Nalazi se u zapadnom dijelu Gradske luke u uvali Baluni, Split. Poznata je njegova škola jedrenja koja je dala veliki broj vrhunskih jedriličara. Posada klupske jedrilice Podgorka je 1975. godine osvojila nagradu Plava vrpca Vjesnika za pomoć i spašavanje na moru. Mornar je dao velik broj državnih prvaka i dva olimpijca, Tonko Pivčević i Mate Arapov. Veliki rezultatski bum počeo je 1996. pod predsjedanjem Lenka Jakelića i traje do danas. U tom periodu jedriličari Mornara osvojili su preko trideset medalja na svjetskim i europskim prvenstvima. Najistaknutiji jedriličari i osvajači medalja su Mate Arapov, Tonči Stipanović, Tonko Kuzmanić, Karlo Krpeljević, Luka Radelić, Joško Lalić i trener Jozo Jakelić. U klubu je dugi niz godina aktivna brodomodelarska sekcija. JK Mornar je organizirao tri Europska prvenstva u jedrenju i to 1998. za klasu Optimist, 2003. za klasu Laser i 2005. za klasu Laser Radial.
Vidjeti također
Tonči Mitrović
Bruce Mines (Ontario)
Bruce Mines je gradić u Kanadi u pokrajini Ontario. Prema rezultatima popisa 2011. u gradu je živelo 566 stanovnika.
Stanovništvo
Prema rezultatima popisa stanovništva iz 2011. u gradu je živelo 566 stanovnika, što je za 3,1 % manje u odnosu na popis iz 2006. kada je registrovano 584 žitelja.
Laie, Hawaii
Laje je naseljeno mesto za statističke potrebe u američkoj saveznoj državi Havaji. Po popisu stanovništva iz 2010. u njemu je živelo 6.138 stanovnika.
Demografija
Prema popisu stanovništva iz 2010. u gradu je živelo 6.138 stanovnika, što je 1.553 (33,9%) stanovnika više nego 2000. godine.
Amfreville-sous-les-Monts
Amfrevil su le Mon je naselje i opština u severnoj Francuskoj u regionu Gornja Normandija, u departmanu Er koja pripada prefekturi Andelys.
Po podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 471 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 62 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 7,52 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 120 metara (maksimalnoj 157 m, a minimalnoj 7 m).
Brooke-Alvinston (Ontario)
Brooke-Alvinston je opština u Kanadi u pokrajini Ontario. Prema rezultatima popisa 2011. u opštini je živelo 2.548 stanovnika.
Stanovništvo
Prema rezultatima popisa stanovništva iz 2011. u gradu je živelo 2.548 stanovnika, što je za 4,2 % manje u odnosu na popis iz 2006. kada je registrovano 2.661 žitelja.
GPR44
GPR44, G protein-spregnuti receptor 44, je protein koji je kod čoveka kodiran GPR44 genom. GPR44 se takođe naziva CD294 (klaster diferencijacije 294).
Za GPR44 je nedavno nađeno da pripada prostanoidnoj receptorskoj familiji i nazvan je DP2, i to je njegovo zvanično IUPHAR ime.
Vaterpolski klub POŠK
VK POŠK je vaterpolski klub iz Splita, osnovan 1937. godine te ugašen 2010. zbog nepodmirenih novčanih davanja. Tijekom povijesti klub je doživio više uspona i padova.
Sjedište
Staro sjedište i plivalište mu je na splitskom predjelu Zenti.
Sjedište koje koristi je na adresi Poljudsko šetalište b.b., Zimski bazeni, Split.
Povijest
Klub je postao značajnim čimbenikom u državnim prvenstvima tijekom 80-tih godina. Tih godina je klub redovito bio u trci za naslovom prvaka, koji mu je često puta "za dlaku" izmicao.