cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
London
Lokalna vlada
thumb|180px|Uprava Veikog Londona smještena je u Londonskoj gradskoj vijećnici u Southwarku. Uprava Londona sastavljena je od dvije razine, općegradske, strateške razine i lokalne razine. Općegradsku upravu koordinira Uprava Velikog Londona, dok se lokalna administracija provodi kroz 33 manje uprave. Lokalne uprave savjeti su 32 londonske općine i Korporacija Londonskog Cityja (City of London Corporation), koji su odgovorni za većinu lokalnih usluga, kao lokalno planiranje, škole, socijalne službe, ceste i sakupljanje otpada. Određene funkcije, kao odvoz smeća, provode se kroz zajedničke aranžmane. Policijske snage u Velikom Londonu, s iznimkom londonskog Cityja, osigurava Metropolitanska policijska služba (Metropolitan Police Service), koju nadgleda Metropolitanska policijska uprava (Metropolitan Police Authority). City raspolaže s vlastitim policijskim snagama - Policija Londonskog Cityja (City of London Police). Britanska Transportna Policija (British Transport Police) odgovorna je za policijske usluge na Nacionalnoj željeznici i Londonskom metrou u glavnom gradu.
Uprava Velikog Londona (GLA) sastoji se od dva izabrana dijela: londonskog gradonačelnika, koji raspolaže s izvršnim ovlastima, i Londonske skupštine, koja preispituje gradonačelnikove odluke te može usvojiti ili odbiti prijedloge godišnjeg proračuna. Sjedište GLA smješteno je u gradskoj vijećnici Londona u Southwarku. Aktualni gradonačelnik je Boris Johnson. Gradonačelnikova statutarna strategija planiranja objavljuje se kao Londonski plan (London Plan), koji je sredinom 2009, u fazi revizije, za krajnju objavu 2011. Londonski vatrogasci (London Fire Brigade), statutarna su vatrogasna služba za Greater London, kojom upravlja Londonska vatrogasna i krizna uprava (London Fire and Emergency Planning Authority), kao treća najveća vatrogasna služba u svijetu. Ambulantne službe Nacionalne zdrastvene službe (National Health Service) osigurava Londonska ambulatna služba (London Ambulance Service), najveća besplatna ambulantna služba u svijetu. Obalna straža Njenog Veličanstva (Her Majesty's Coastguard) i Kraljevska Nacionalna Spasilačka Služba (Royal National Lifeboat Institution) djeluju na rijeci Temzi. thumb|180px|Downing Street, ulica u kojoj je na broju 10 službena rezidencija britanskog premijera
Nacionalna vlada
U Londonu, kao glavnom gradu Ujedinjenog Kraljevstva, smještena je nacionalna vlada, uglavnom u okolici Westminsterske palače. Brojni vladini odjeli locirani su u blizini parlamenta, posebno duž Whitehalla, uključujući rezidenciju premijera na broju 10 u Downing Streetu. Britanski parlament često se naziva "Majkom parlamenata" (premda je taj nadimak John Bright prvi puta primjenio za samu Englesku) jer je bio uzor za većinu ostalih parlamentarnih sustava, kao i osnivač mnogih drugih parlamenata. Osim toga, u Londonu je i glavna službena rezidencija britanske monarhije, čuvena Buckinghamska palača.
Zemljopis
Glavni članak: Zemljopis Londona
Svrha
thumb|180px|Plan centralnog Londona Greater London (Veliki London), administrativna je podjela prvog stupnja koja pokriva London. Manji, stari Londonski City u jezgri Velikog Londona, jednom je obuhvaćao cijelo naselje, ali kako se gradsko područje širilo, Londonska Korporacija odolijevala je naporima za spajanjem s predgrađima, što je uvjetovalo da se naziv "London" koristi i definira na više načina, situacija koja je nekada bila predmetom pravne rasprave. 40% Velikog Londona pokriveno je Londonskim Poštanskim Okrugom (London postal district), unutar kojeg 'LONDON' tvori dio poštanske adrese. Područje londonskog telefonskog pozivnog broja (020) pokriva veće područje, približno zoni Velikog Londona, iako su neki okruzi izuzeti, dok su neka mjesta neposredno izvan uključena. Zona unutar kružnog Autoputa M25 ponekad se određuje kao "Londonsko područje", tako da je granica Velikog Londona djelomično poravnate s njom. Vanjska ekspanzija gradskog područja sada je spriječena metropolitanskim zelenim pojasom, premda se na nekim mjestima zona izgradnje proteže iza pojasa, što rezultira odvojeno-definiranim Gradskim Područjem Velikog Londona (Greater London Urban Area). Iza toga, veliko je metropolitansko područje Londona. Greater London podijeljen je na Unutarnji London (Inner London) i Vanjski London (Outer London). Grad je podijeljen rijekom Temzom na Sjeverni i Južni London, s neformalnim područjem Centralnog Londona u središtu. Koordinate nominalnog centra Londona, kojim se tradicionalno smatra početni Eleanor križ na Charing Crossu kraj dodirne točke Trafalgar Squarea i Whitehalla, približno su 51.50806°N, -0.12472°W.
Status
Unutar Londona, City of London i City of Westminster oba raspolažu statusom grada, te su i City i ostatak Velikog Londona Ceremonijalne grofovije. Aktualno područje Velikog Londona pripojilo je zone koje su nekada bile dijelom grofovija Middlesex, Kent, Surrey, Essex i Hertfordshire. Status Londona kao glavnog grada Engleske, i kasnije Ujedinjenog Kraljevstva, nije nikada dodijeljen ili službeno potvrđen statutom ili u pisanom obliku, već je formiran ustavnom konvencijom, što status de facto glavnog grada čini dijelom britanskog nepisanog ustava. Glavni grad Engleske premješten je iz Winchestera u London kako se gradila Westminsterska palača tijekom 12. i 13. veka, kao stalni smještaj kraljevskog dvora, te stoga postaje političkim središtem zemlje. U novije vrijeme, Greater London je definiran kao engleska regija, i u tom kontekstu poznat kao London.
Topografija
thumb|180px|Snimka zapadnog i središnjeg Londona iz satelita SPOT Greater London pokriva područje od 1,570 km2. Primarna zemljopisna značajka je rijeka Temza, plovna rijeka koja presjeca grad u smjeru jugozapad-istok. Dolina Temze je poplavna ravnica okružena blagim brežuljcima među kojima Parliament Hill, Addington Hills, i Primrose Hill. Temza je nekada bila mnogo šira, plića rijeka s prostranim močvarama. Pri visokom vodostaju bila je pet puta šira u odnosu na današnje obale. Od Viktorijanskog doba rijeka je bila opsežno ograđivana nasipima, te mnoge pritoke danas teku podzemno. Temza je plimna rijeka, te je London osjetljiv na poplave, prijetnja koja se s vremenom povećavala radi sporog, premda stalnog porasta razine visoke vode radi polaganog naginjanja Britanije (prema gore na sjeveru i dolje na jugu) uvjetovanog post-glacialnim izostatskim skokom. 1974, preko Temze kod Woolwicha započet je desetgodišnji posao izgradnje brane Thames Barrier. Dok se očekuje da brana djeluje u skladu s projektom do otprilike 2070, koncepti o budućem proširenju i preoblikovanju već se raspravljaju.
Klima
Glavni članak: Klima Ujedinjenog Kraljevstva
London ima umjerenu oceansku klimu (Köppenova klasifikacija klime Cfb), većinom kao i Britanski otoci, te grad rijetko pogađaju izrazito visoke ili niske temperature. Ljeta su vruća s prosječnim visokim temperaturama od 21 °C – 24 °C, i niskim od 11 °C – 14 °C. Tijekom više dana temperature mogu premašiti 25 °C, te su skoro svake godine nekoliko dana bile više od 30 °C. Najviša ikad je zabilježena temperatura 39 °C 10. kolovoza, 2003. Zime su u Londonu hladne, ali rijtko s temperaturama ispod nule, s dnevnim najvišim oko 8 °C – 12 °C, dok su u proljeće ugodni dani i hladne večeri. Najniža ikad zabilježena temperatura u novije doba bila je −10 °C 10.1., 1982. Jesen je uglavnom blaga, ali često nepostojana dok se susreću hladniji zrak sa sjevera i topliji s juga. London je relativno suh grad s redovnim ali generalno slabim padalinama kroz godinu, s prosjekom od 583.6 mm godišnje. Snijeg je uglavnom neuobičajen, posebno radi gradskog otoka vrućine koji po zimi London može zagrijati 5 °C više u odnosu na okolna područja. Ipak, ponešto snježnih padalina uobičajene su do nekoliko puta godišnje. Snježno nevrijeme februara-veljače 2009. bilo je najjače u Londonu posljednjih 18 godina.
London se nalazi, prema klasifikaciji Tajništva Poljoprivrede Sjedinjenih Država (United States Department of Agriculture USDA), u zoni otpornosti 9. Premda se ekstremne vremenske prilike ne manifestiraju često, poznati su prolasci dubokih depresija, kao veliko nevrijeme 1987. Tornadoi su rijetki, iako je gradsko područje Kensal Green bilo 2006. pogođeno tornadom koji je uzrokovao 6 ozlijeđenih i stvorio 10 milijuna funti štete. U drugoj polovici 19. veka i prvoj 20. veka, London je bio poznat po svojim gustim maglama i smogu. Nakon ubojitog velikog smoga iz 1952, usvojen je 1956. zakon o čistom zraku koji je doveo do smanjenja ozbiljnog zagađenja u glavnom gradu.
Okruzi
Glavni članak: Greater London
Golemo londonsko gradsko područje često se opisuje korištenjem niza imena okruga, kao Bloomsbury, Mayfair, Wembley i Whitechapel. To su ili neformalni nazivi, koji odražavaju imena bivših samostalnih naselja, danas gradskih okruga, ili nazivi zamjenskih administrativnih jedinica kao župa ili bivših okruga, koji su tradicionalno ostali u upotrebi za određena područja s istaknutim karakteristikama, ali bez aktuelnih službenih međa. Od 1965. - Greater London je podijeljen na 32 okruga, kao dodatak starom londonskom Cityju, glavnom financijskom središtu, premda se Canary Wharf nedavno razvio kao novo financijsko i trgovačko središte na istoku grada.
West End je glavni trgovački i zabavni okrug koji prilači mnoge turiste,<ref name="LOND72"> dok se zapadni London (West London) sastoji od skupih stambenih zona gdje se imanja mogu prodati za desetke milijuna funti. Prosječna cijena imanja u Kensingtonu i Chelsea je £894,000, sa sličnim prosječnim troškom u većini Centralnog Londona. East End je najbliže područje izvornoj londonskoj luci, poznato po brojnom useljeničkom stanovništvu, kao i jedna od najsiromašnijih zona u Londonu. Okolni Istočni London (East London) obuhvaćao je većinu ranog industrijskog razvoja u Londonu, dok se danas napušteni industrijski pogoni preuređuju u gradske četvrti kao dio projekta Thames Gateway, uključujući London Riverside i Lower Lea Valley, koji se izgrađuje kao Olimpijski park za Olimpijske igre 2012.
Parkovi i vrtovi
Glavni članak: Parkovi u Londonu thumb|180px|Hyde Park Jedna od naijstaknutijih karakteristika londonskog urbanizma, fascinantni su i slavni parkovi, posebno najveći parkovi u središnjoj zoni Londona, Kraljevski parkovi (Royal Parks) Hyde Park, susjedni, s kojim stvara jedintvenu cjelinu, Kensington Gardens, i Regent's Park na sjevernom kraju centralnog Londona. Regent's Park sadrži londonski zoološki vrt, najstariji znanstveni zoo u svijetu, Bliže samom središtu grada manji su Kraljevski parkovi Green Park i St. James's Park. Hyde Park, posebno je popularan za sport, dok se ponekad održavaju i koncerti na otvorenom. Nekoliko velikih parkova pruža se izvan gradskog središta, uključujući i ostale Kraljevske parkove, Greenwich Park na jugoistoku, te Bushy Park i Richmond Park na jugozapadu, kao i Victoria Park na istoku. Primrose Hill sjeverno od Regent's Parka popularno je panoramsko mjesto s pogledom na grad. Postoji također i nekoliko manje formalnih, polu-prirodnih otvorenih prostora, uključujući i Hampstead Heath, površine 3.2 km2, na sjeveru Londona, koji uključuje Kenwood House i popularnu lokaciju gdje se u ljetne mjesece održavaju uz obalu jezera koncerti klasične glazbe, koji i vatrometom, svakog vikenda privlače brojne posjetitelje.
Demografija
Glavni članak: Demografija Londona
S rastućom industrijalizacijom, stanovništvo Londona naglo je poraslo tijekom 19. i početkom 20. veka, te je u to doba jedno vrijeme bio i najmnogoljudniji grad na svijetu, dok 1925. New York nije preuzeo primat. Vrhunac broja stanovnika od 8,615,245 dostignut je 1939, neposredno pred početak 2. svjetskog rata. Sredinom 2007, u Velikom Londonu službeno je procijenjena populacija od 7,556,900 stanovnika. Ipak, londonsko urbano područje koje se proteže preko međa Velikog Londona, 2001. je naseljavalo 8,278,251,, dok šire metropolitansko područje (London commuter belt) sadrži između 12 i 14 milijuna stanovnika, ovisno o obliku definicije. U skladu s Eurostatom, London je najmnogoljudnije metropolitansko područje u Europskoj Uniji i drugo najmnogoljudnije u Europi (ili treće ako se uračuna i Istanbul). Između 1991. i 2001, u grad je došlo 726,000 imigranata.
VM
Termin VM ima više značenja.
Primarna struktura proteina
Metode zasnovane na simboličkoj reprezentaciji
Iako je ova metoda u širokoj primeni, vrlo je teško dokazati da je konzervirani deo sekvence relevantan parametar za biološku funkciju.
London
Etničke grupacije
Prema procjenama Nacionalnog Ureda za Statistiku (Office for National Statistics) iz 2006, 69.4% od 7.5 milijuna stanovnika Londona su bijelci, s 58% britanskih bijelaca, 2,5% irskih bijelaca, i 8,9% raspoređenih kao ostali bijelci. 13,1% južnoazijskog je porijekla, s Indijcima koji čine 6.5% londonske populacije, praćeni Bangladešanima i Pakistancima s po 2,3%. 2% je kategorizirano kao "drugi Azijci". 10.7% londonskog stanovništva su crnci, s oko 5.5% afričkih crnaca, 4.3% karipskih, i 0.7% "ostalih crnaca". 3.5% stanovnika Londona miješane je rase, 1.5% je Kineza, dok 1.9% pripada drugim etničkih grupama. 2008, 40% ukupne londonske populacije pripada nacionalnim manjinama. U Londonu, crnačka i azijska djeca brojnija su u odnosu na bijelu britansku djecu u omjeru 6 prema 4. Siječnja 2005, pregled londonske etničke i religiozne raznolikosti ustvrdio je više od 300 korištenih jezika i više od 50 alohtonih zajednica koje u Londonu imaju populaciju veću od 10,000. Podaci Nacionalnog ureda za statistiku prikazuju da 2006. broj stanovnika Londona rođenih u inozemstvu iznosi 2,288,000 (31%), u odnosu na 1,630,000 iz 1997. Popis iz 2001. ustanovio je da je 27% stanovništva Velikog Londona rođeno izvan Velike Britanije, s laganim porastom ne-bijele populacije. Tablica desno gore prikazuje državu rođenja londonskih stanovnika 2001, prema podacima posljednjeg britanskog popisa (prvih 21).
Primarna struktura proteina
Metode zasnovane na parametarskoj reprezentaciji
Ova grupa metoda je zasnovana na uspostavljanju veze između fizičkih, hemijskih ili nekih drugih parametara nukleotida i aminokiselina i odgovarajuće biološke funkcije sekvence.
Jednu od metoda definisali su Hulmes i njegovi saradnici. Oni su analizirali periodičnost numeričkog niza dobijenog zamenom svake aminokiseline odgovarajućom vrednošću hidrofilnosti.
Zmago Jelinčič Plemeniti
Zmago Jelinčič Plemeniti (7. januar 1948 - ) je slovenski nacionalistički političar i pisac, poznat kao osnivač i predsjednik Slovenske nacionalne stranke.
Rog (instrument)
Rog ili horna je limeni duvački muzički instrument od konusne, kružno višestruko uvijene cijevi sa pregradnim ventilima, koja započinje malim uskim lijevkom (nausnik), a završava većim, zvonolikim proširenjem. Zvuk se proizvodi duvanjem, a tonovi doziranjem duvanja i pritiskom pristima po ventilima. Ovaj rog je neformalno poznat kao Francuski rog. thumb|right|250px|Šema roga ili horne thumb|right|250px|Tonski obim roga thumb|right|250px|Lovački rog
Primarna struktura proteina
Metode zasnovane na parametarskoj reprezentaciji
Druga, veoma aktuelna metoda u oblasti analize sekvenci, je zasnovana na tzv. domenima proteinske sekvence. Domen je karakteristična raspodela aminokiselina date dužine. Konstrukcija strukturnih domena se obično bazira na numeričkom predstavljanju aminokiselina pogodnim parametrom (najčešće različiti parametri hidrofobnosti ili strukturni parametri). Poslednjih godina, u cilju efikasnije identifikacije homolognih domena. Pongor i saradnici su pristupili formiranju specifične baze sekvenciproteinskih domena SBASE. Domeni uključeni u SBASE su segmenti sekvenci sa poznatom strukturom i/ili funkcijom. Neki od tipova korišćeni u ovoj bazi su:
Metod informacionih spektara (ISM)
Ovaj metod je zasnovan na fizici interakcije među molekulima. Osnovna specifičnost ISMa je u tome što se nukleotidi (aminokiseline) u analizi tretiraju preko realnih vrednosti potencijal elektron-jon interakcije (PEJI) svake pojedine nukleotidne baze (aminokiseline). Na ovaj način uobičajena simbolička reprezentacija primarne strukture nukleotidne ili proteinske se prevodi u numerički niz. Dobijeni numerički niz se dalje u analizi tretira kao konačan, diskretan signal. U slučaju nukleotidnih i proteinskih sekvenci analizira se spektralna funkcija, tzv. informacioni spektar (IS). Osnovna ideja u analizi IS-a bila je da sekvence sa istom biološkom funkcijom moraju imati neke zajedničke informacione karakteristike sadržane u rasporedu aminokiselina. Informacija sadržana u sekvenci je opisana: (1) strukturom spektra i (2) ukupnom snagom signala odgovarajućeg IS-a.
X-kristalografija
X-kristalografija je dala prvi direktan uvid u strukturu proteina, i danas je nezamenjiva. Problem je u tome što kristalizovan protein nije isto što i protein u rastvoru i dobijena struktura je prosečna struktura proteina. Princip rada ove metode je da se monohromatski snop X-zraka difraktuje na kristalu proteina, dajući sliku na fotografskom filmu ili na array detektorima. Iz te slike se “ekstrahuju” podaci o strukturi proteina. Ova metoda ne daje podatke o mobilnosti i fleksibilnosti proteina. Te podatke dobijamo NMR-om.
Biohemijska evolucija
Bliske vrste su se razvile iz zajedničkog pretka, iz čega proizilazi da se i svaki protein u datoj vrsti morao razviti iz odgovarajućeg proteina u tom pretku. Proteini koji u različitim organizmima vrše iste funkcije i imaju zajedničko poreklo su homologi proteini. Poređenjem primarnih struktura homologih proteina zapažamo da su one slične, ali ne i identične. Neki aminokiselinski ostaci u sekvenci proteina su ostali u svim organizmima nepromenjeni. Takvi ostaci aminokiselina se nazivaju invarijantni. U drugim slučajevima jedna aminokiselina je zamenjena sličnom (Asp sa Glu ili Lys sa Arg). Ove zamene se nazivaju konzervativne. Postoje i mesta u sekvenci na kojima može da se nađe bilo koja aminokiselina (hipervarijabilna mesta). Na osnovu ovih podataka se izvode zaključci o strukturi i funkciji proteina. Invarijantni ostaci aminokiselina su izuzetno važni za funkciju proteina. Zamena invarijantne aminokiseline izaziva takve promene u trodimenzionalnoj strukturi ili aktivnom mestu proteina da on više ne može da obavlja svoju funkciju.
Uzrok izmena u sekvenci aminokiselina je izmena u sekvenci baza u odgovarajućem segmentu DNK. Svaka zamena baza u nizu DNK dovešće do nastajanja novog para baza u tom položaju, što će se odraziti u novom tripletu (kodonu) u i-RNK (mutacija u jednoj tački). Na osnovu poređenja brzina evolucije proteina u raznim vrstama zaključeno je da greške pri replikaciji DNK nisu glavni uzrok mutacija.
Brzina evolucije proteina je linearna i karakteristična za svaki protein i izražava se jediničnim evolucionim periodom. Jedinični evolucioni period se definiše kao vreme potrebno za promenu 1% aminokiselina u sekvenci posle divergencije vrsta.
Poređenjem sekvenci homologih proteina raznih vrsta uočeno je da je broj izmena aminokiselina u njihovoj sekvenci veći ukoliko su vrste međusobno udaljenije. Relativno evoluciono rastojanje između susednih tačaka grananja izražava se u PAM jedinicama („Percentage of Accepted point Mutations“), što predstavlja broj izmena aminokiselina na 100 aminokiselinskih ostataka u proteinu. Na ovaj način srodstvo među vrstama se može kvantitativno izraziti.
Zmago Jelinčič Plemeniti
Politikom se aktivno počeo baviti 1989. a SNS je osnovao 1991. Sudjelovao je u Desetodnevnom ratu. Godine 1992. je prvi put izabran u Državni zbor.
Rog (instrument)
Istorijat
Preteča roga ili horne je životinjski rog. To je izdubljen životinjski rog ili slonova kljova. Koristio je u lovu, kasnije u ratovima, religioznim ceremonijama i kao muzika za igranje.
Primarna struktura proteina
Evolucija proteina udvostručavanjem gena
Većina proteina u jednom organizmu pokazuje međusobne sličnosti u aminokiselinskoj sekvenci. Takvi proteini nastaju fuzijom gena. Posle udvostručavanja, gen može prirodnom selekcijom da razvije novu funkciju dok drugi gen obezbeđuje sintezu prvobitnog proteina.
Rog (instrument)
Izrada roga
Rog se prvo se izrađivao od životinjskog roga ili slonovače. Poslije od žutog limenog lima, a danas i od metalne legure zvane novo srebro.
London
Religija
Većina građana Londona - 58.2% – izjašnjava se kršćanima, koje prate nereligiozni (15.8%), muslimani (8.5%), Hindusi (4.1%), Židovi (2.1%), Sikhi (1.5%), budisti (0.8%), pogani/wiccani (0.3%) i ostali (0.2%), dok se 8.7% ljudi u popisu 2001. nije izjasnilo o religiji. London je tradicionalno hrišćanski grad, te u gradu postoje brojne crkve, posebno u Cityju. Poznate katedrale Sv. Pavla i Southwark Cathedral južno od rijeke, anglikanska upravna su središta, dok canterburyski nadbiskup, glavni biskup Engleske Crkve i Anglikanske zajednice širom svijeta, svoju glavnu rezidenciju ima u Lambeth Palace, u londonskoj općini Lambeth. Značajne nacionalne i kraljevske ceremonije održavaju su u Sv. Pavlu, i Westminsterskoj opatiji. Treba razlikovati opatiju i obližnju Westminstersku katedralu, najveću rimokatoličku katedralu u Engleskoj i Walesu. Unatoč pretežno anglikanskim crkvama, prisustvovanje službama u crkvi (anglikanski i protestanstki pandan katoličkoj misi) među anglikancima vrlo je nisko. Nazočnost službama nastavlja s dugačkim i polaganim opadanjem, u skladu sa statistikama Engleske crkve. thumb|180px|Kupola [[katedrala Svetog Pavla u Londonu||Katedrale sv. Pavla]] thumb|left|thumb|180px|Džamija Baitul Futuh. Najveća džamija u zapadnoj Europi. U Londonu također žive znatne muslimanske, hinduističke, sikhi, i jevrejske zajednice. Mnogi muslimani žive u općinama Tower Hamlets i Newham. Najznačajnija muslimanska građevina je središnja londonska džamija (London Central Mosque) na rubu Regent's Parka i Baitul Futuh džamija (Baitul Futuh Mosque) u Morden. Nakon naftnog buma, veći broj imućnih bliskoistočnih muslimana naselio se oko Mayfaira i Knightsbridgea u Zapadnom Londonu Velika Hindu zajednica bazirana je u sjeverozapadnim općinama Harrow i Brent, gdje se nalazi i jedan od najvećih hinduističkih hramova u Europi, Neasden Temple. Zajednice Sikha locirane su na istoku i zapadu Londona, gdje je također smješten i najveći sikhski hram na svijetu izvan Indije. Većina britanskih Jevreja živi u Londonu, sa značajnim jevrejskim zajednicama u Stamford Hillu, Stanmoreu, Golders Greenu, Hampsteadu, Hendonu, i Edgwareu u Sjevernom Londonu. Sinagoga Stanmore and Canons Park sadrži jedno od najvećih članstava među svim ortodoksnim jevrejskim sinagogama u cijeloj Europi, nadmašivši sinagogu u Ilfordu (također u Londonu) 1998. Zajednica je osnovala Londonski židovski forum (London Jewish Forum) 2007., kao odgovor na rastući značaj londonske vlade.
Rog (instrument)
Princip funkcionisanja
Oscilovanje vazduha proizvodi zvuk. Količina, kontinuitet, intenzitet i dužina vazdušnog stuba daju raznolike tonske elemente koji uređeni po određenim pravilima jesu muzika. Svirač uduvava vazduh, praveći vazdušnu struju - stub vazduha. Dužina tog vazdušnog stuba smanjuje ili povećava izlazni ton zvuka. Ovu dužinu određuju tri ugrađena pregradna ventila koji za dužinu dopunske cijevi koju oni aktiviraju, produžavaju vazdušni stub. Pritiskom na prvi ventil ton se snižava za cio stepen, na drugi za polastepen, a na treći za stepen i po. Istovremenim pritiskom na dva ventila, ili čak i na sva tri, mogu se ostvariti sniženja sve do intervala umanjene kvinte. Pri ovome dužina vazdušnog sutba varira od 3,36 do 5,50 metara. Preduvavanje na rogu ili horni ide čak do 16. alikvota, pa i više. Zato je tonski raspon vrlo veliki: od ₁H do f² (izuzetno čak i do b² ) u zvuku, a u notaciji – pošto je horna transponujući intrument in F – za čistu kvintu više: od Fis do c³(f³), u violinskom ili basovom ključu. Najbolji je srednje visoki registar- približno od f do c² (zvučno) u kojem rog ili horna raspolaže potpunom dinamičkom skalom u najboljem, tonski punom i zaobljenom, a izražajno raspevanom ili moćnom zvuku. Horna je izrazito nevirtuozni instrument pogotovo ako se poredi sa gudačkim ili drvenim duvačkim instrumentima.
London
Ekonomija
Glavni članci: Ekonomija Londona, Mediji u Londonu, Turizam u Londonu thumb|180px|Londonski City, zajedno s New York Cityjem, najveće svjetsko financijsko središte London je važniji centar međunarodnog poslovanja i trgovine, te je jedan od tri "zapovjedna središta" svjetske ekonomije uz New York City i Tokyo. Prema procjenama PricewaterhouseCoopersa iz 2005, London je 6. najveća gradska ekonomija nakon Tokija, New York Cityja, Los Angelesa, Chicaga, i Pariza. London generira otprilike 20% britanskog BDP-a (ili 446 milijardi američkih dolara 2005.), dok ekonomija londonskog metropolitanskog područja, drugog najvećeg u Europi, stvara 30% britanskog BDP-a (ili procijenjenih 669 milijardi američkih dolara 2005). London. jedan je od najistaknutijih financijskih središta u svijetu, i zajedno s New Yorkom najznačajnija lokacija za međunardone financije. Financije su londonska najveća industrija, čiji financijski izvozi uvelike doprinose britanskoj platnoj bilanci. U financijskim uslugama, do sredine 2007. bilo je zaposleno oko 325,000 ljudi. U Londonu djeluje preko 480 inozemnih banaka, više nego u bilo kojem drugom gradu u svijetu. Radi svoje istaknute globalne uloge, na Londonsku ekonomiju utjecala je svjetska financijska kriza od 2007. godine. Procjenjuje se da će u financijskom sektoru biti otpušteno 70,000 ljudi u roku godine dana. thumb|lijevo|180px|U [[Canary Wharfu smještene su najviše zgrade u Velikoj Britaniji]]
Više od polovice od prvih 100 britanskih kompanija, rangiranih prema burzovnom indeksu FTSE 100, i više od 100 među 500 najvećih europskih kompanija svoja sjedišta ima u središnjem Londonu. Preko 70% od FTSE 100 kompanija, locirano je u Londonskoj metropolitanskoj zoni, dok 75% kompanija s popisa Fortune 500, ima svoje urede u Londonu. U Londonskom Cityju smješteni su Engleska Banka, Londonska Burza, i Lloydsovo tržište osiguranja. Zajedno s profesionalnim uslugama, u Londonu su koncentrirane i medijske kompanije, te je industrija medijske distribucije drugi londonski najkonkurentniji sektor. BBC, kao i druge radio-televizijske kuće sa sjedištem u gradu, značajni su poslodavaci. Također, mnoge nacionalne novine objavljuju se u Londonu (The Guardian, The Observer, The Daily Telegraph, The Times Financial Times). Turizam, koji zapošljava 350,000 u punom radnom vremenu (2003.), jedna je od najvažnijih industrija, s godišnjom turističkom potrošnjom od 15 milijardi funti.
Istraživanje koje je listopada 2007. proveo Euromonitor, pozicionira London na prvo mjesto između 150 najpopularnijih svjetskih gradova, s 15.6 milijuna međunarodnih posjetitelja 2006. Svake godine London posjećuje 27 milijuna turista s noćenjem. Londonska luka, druga je najveća u Ujedinjenom Kraljevstvu, s 53 milijuna tona prekrcanog tereta svake godine.
Rog (instrument)
Način sviranja
U najprimitivnijem rogu, lovčakom rogu, svirač priljubljenim usnama uz ljevkastu usku nausnicu roga uduvani vazdušni stub prekida titranjem svojih usana i tako proizvodi tonove. Poslije pronalaska ventila oko 1813.g. rog konačno postaje muzički instrument u današnjem smislu riječi.
London
Promet
Glavni članak: Promet u Londonu thumb|180px|Londonski metro, najstariji i najveći sistem podzemne željeznice u svijetu, poznat kao The Tube, (cijev) radi oblika tunela Promet, jedan je od četiri glavna sustavna sektora kojim upravlja gradonačelnik Londona, premda se gradonačelnikova financijska kontrola ne proteže na željezničku mrežu duže distance koja zalazi u grad. 2007, preuzeo je odgovornost za neke lokalne linije, koje sada čine mrežu London Overground, zajedno s odgovornošću za podzemnu željeznicu, tramvaje i autobuse. Javnim prijevozom, jednim od najobimnijih na svijetu, upravlja Transport for London (TfL). Bicikl postaje sve popularnije prevozno sredstvo u Londonu, te London Cycling Campaign zagovara bolje uvjete. Linije koje su formirale londoski metro, kao i tramvaji i autobusi, postali su dijelom integriranog transportnog sustava 1933, kada je osnovan London Passenger Transport Board (LPTB) ili London Transport. Transport for London (TfL), danas je statutarna korporacija odgovorna za većinu aspekata transportnog sustava u Velikom Londonu, kojom upravlja odbor i povjerenik postavljen od londonskog gradonačelnika.
Željeznice
thumb|left|thumb|180px|Željeznička stanica St Pancras mjesto je polaska direktnih [[Vlak velike brzine|vlakova velike brzine za europske destinacije kao Pariz]]
Primarna struktura proteina
Evolucija proteina udvostručavanjem gena
Evolucija proteina može da se podeli na specijaciju i diferencijaciju. Specijacija je evolucija homologih proteina, koji u raznim organizmima imaju istu funkciju. Dok je diferencijacija nastajanje proteina sa različitim funkcijama iz homologih proteina unutar jednog organizma.
London
Željeznice
Postoji i razvijena prigradska željeznička mreža, posebno u Južnom Londonu, koja ima manje podzemnih linija. U Londonu se nalazi najprometnija britanska željeznička stanica Waterloo, s više od 177 milijuna putnika svake godine, odakle polaze linije za jugozapadni London i dijelove južne i zapadne engleske. Većina željezničkih linija završava u okolici središta Londona, u jednom od 14 željezničkih terminala, s iznimkom vlakova Thameslink koji povezuju Bedford na sjeveru i Brighton na jugu preko aerodroma Luton i Aerodrom Gatwick. Od 2007, vlakovi velike brzine Eurostar povezuju St Pancras s Lilleom, Parizom i Bruxellesom. Vrijeme putovanja do Pariza i Bruxellesa je 2 sata i 15 minuta, te 1 sat i 51 minuta. Radi veze željezničke linije velike brzine High Speed 1 s Eurotunelom, London je bliži kontinentalnoj Europi od ostatka Britanije, dok su prvi unutarnji vlakovi velike brzine (Southeastern) uvedeni jula-lipnja 2009. na liniji između Kenta i Londona.
NK Croatia Sesvete
NK Croatia Sesvete je bio hrvatski nogometni klub iz zagrebačke gradske četvrti Sesvete koji je ugašen zbog financijskih dugova 2012. Klupske su boje bile bijela i crvena.
Jovan Dučić
Prvu zbirku pjesama Dučić je objavio u Mostaru 1901. u izdanju mostarske Zore, zatim drugu u Beograd u 1908. u izdanju Srpske književne zadruge. Pisao je dosta iu prozi: nekoliko literarnih esej a i studija o piscima, Blago cara Radovana i pjesnička pisma iz Švicarske, Grčke i Španjolske.
Biran je za dopisnog člana Srpska kraljevske akademije, a za redovitog člana izabran je 1931. godine.
Biografija
O godini rođenja postoje sporovi i nejasnoće. Pero Slijepčević navodi da je Dučić rođen, najvjerojatnije, 1872. u Trebinju. Veći broj istraživača tvrdi da je rođen 1874. Svetozar Ćorović u svojim sjećanjima navodi (prema M. Miloševiću, Rani Dučić) da je Dučićeva godina rođenja 1872. Datum rođenja bi mogao biti 15 lipnja ili 15. srpnja. SANU kao datum rođenja navodi 5/17. veljača 1871. Dučićev otac Andrija bio je trgovac. Poginuo je u Hercegovačkom ustanku 1875. godine, a pokopan u Dubrovniku. Majka Jovanka je umrla 1900. године.Pored Jovana i Milene imala je dvoje djece iz prvog braka s Šćepanom Glogovcem (Ristu i Soku). Osnovnu školu učio je u mjestu rođenja. Kada se obitelj preselila u Mostar, upisuje trgovačku školu. Učiteljsku školu pohađa u Sarajevu 1890-1891. godine i Sombor u gdje maturira 1893. učiteljevao je kratko vrijeme po raznim mjestima, između ostalog u Bijeljini, odakle su ga austrougarske vlasti protjerale zbog patriotskih pjesama "Otadžbina" (Ne trza te užas b'jede, nit 'te trza užas rana / Mirno spavaš, mila majko, teškim sankom uspavana) i "Oj Bosno".Zbog njih Dučić biva stavljen pod istragu, a zatim, u svibnju 1894. godine, vlasti ga protjeruju iz grada. Odmah nakon progonstva, pjesnik nije mogao naći učiteljsku službu gotovo nigdje, pa se zapošljava u manastirskoj školi u Žitomisliću.
Kao učitelj radi u Mostaru od 1895. do 1899. Član je društva Gusle. U društvu sa Šantićem stvorio je književni krug i pokrenuo časopis Zora. Posljednje godine boravka u Mostaru, zajedno s prijateljem i piscem Svetozarom Ćorovićem, uhićen je i otpušten s posla. Iste godine odlazi na studij u Ženevu, na Filozofsko-sociološki fakultet. Proveo je skoro deset godina na strani, najviše u Ženevi i Parizu. Za to vrijeme održava veze s prijateljima piscima iz Mostara, upoznaje Skerlića u Parizu, surađuje s mnogim listovima i časopisima (Letopis, Zora, Srpske književni glasnik). Na ženevskom sveučilištu je svršio prava i potom se vratio u Srbiju. Godine 1907. u Ministarstvu vanjskih dijela Srbije dobiva službu pisara. Od 1910. je u diplomatskoj službi. Te godine postavljen je za atašea u poslanstvu u Carigradu, a iste godine prelazi na isti položaj u Sofiji. Od 1912. do 1927. službuje kao sekretar, ataše, a potom kao otpravnik poslova u poslanstvima u Rim u, Ateni, Madrid ui Kairu ( 1926-1927), kao i delegat u Ženevi u Društvu naroda. Potom je privremeno penzionisan. Dvije godine kasnije vraćen je na mjesto otpravnika poslova poslanstva u Kairu.
Biran je za dopisnog člana Srpska kraljevske akademije, a za redovitog člana izabran je 1931. Sljedeće godine postavljen je za zastupnika u Budimpešti. Od 1933. do 1941. prvo je poslanik u Rimu, potom u Bukureštu, (gdje je 1937. Godine postavljen za prvog jugoslavenskog diplomatu u rangu ambasadora u Bukurešt u), a do raspada Jugoslavije zastupnik je u Madridu.
U doba invazije i kasnije okupacije Jugoslavije 1941. godine Jovan Dučić je bio opunomoćeni poslanik kraljevine Jugoslavije u Madridu. Pošto je Španjolska priznala NDH, time prekinuvši diplomatske odnose s Jugoslavijom, u lipnju 1941. Dučić se povukao u neutralnu Portugaliju, u Lisabon odakle je, u kolovozu iste godine otišao u SAD u grad Gary, Indijana, gdje je živio njegov rođak Mihajlo. Od tada do svoje smrti dvije godine kasnije, vodio je organizaciju u Ilinois u (čiji je osnivač Mihajlo Pupin 1914. godine), koja predstavlja srpski dijasporu u Americi. Za to vrijeme pisao je pjesme, političke brošure i novinske članke pogođen razvojem situacije u Jugoslaviji i stradanjem srpske naroda, osuđivao je genocid nad Srbima koji je vršila hrvatska ustaška vlada.
Umro je 7. travnja 1943. u Garyju. Njegovi posmrtni ostaci preneseni su iste godine u portu srpskih manastira Svetog Save u Libertivilu, SAD. Njegova želja je bila da ga sahrane u njegovom rodnom Trebinju. Ova posljednja želja Jovana Dučića ispunjena je 22. listopada 2000.
Prvu zbirku pjesama objavio je u Mostaru 1901. u izdanju mostarske Zore, zatim drugu u Beograd u 1908. u izdanju Srpske književne zadruge, kao i dvije knjige u vlastitom izdanju, stihovi i pjesme u prozi - "Plave legende" i "Pesme". Pisao je dosta iu prozi: nekoliko literarnih esej a i studija o piscima, Blago cara Radovana i pjesnička pisma iz Švicarske, Grčke, Španjolske itd.
O Dučićevoj poeziji
Kao i Šantić, Dučić je u početku svoga pjesničkog stvaranja bio pod utjecajem Vojislava Ilića; ali kad je otišao na stranu, on se toga uticaja sasvim oslobodio i izgradio svoju individualnu liriku prema uzorima francuskih parnasovaca, dekadenata i osobito simbolista. U doba općeg kulta prema modi sa Zapada, njegova je poezija odista značila novinu i osvježenje, i u motivima iu izražaju.
Mjesto snova, patnji, čežnji i draži na svom tlu, u idealima svoje rase, on čudnom i sjajnom gipkošću uzima tuđi, zapadni i latinski ideal ljepote i života, zapadni estetizam, otmjen i virtuozan ali hladan, lišen dubokih zanosa i uzvišene etike. On otkriva sasvim nove motive u našoj poeziji, dotle neslućene, rijetka osjećanja, bizarna, profinjena. Čak i osobna raspoloženja, svoju erotiku na primjer, on neće reći jednostavno niti će dozvoliti da izgleda obična. On ima dvostruki strah: od vulgarnosti misli i osjećaje i vulgarnosti izraza. Snaga i ljepota njegove poezije je u izražaju. On je pjesnika shvatio kao "kabinetskog radnika i učenog zanatliju na teškom poslu rime i ritma".
Naći najsavršeniji izražaj, to je vrhovno načelo njegove poezije. U obradi, on je odista nadmašio sve što je do njega stvarano u našoj lirici, toliko je on jak u izrazu, - otmen, diskretan, duhovit i ljubak. Njegova poezija blješti slikovitošću i melodičnim ritmom. Ona je toliko neodoljiva svojim oblikom i toliko je suvereno vladala, da su se najmlađi pjesnici počeli buniti protiv nje, osjećajući i sami njen čar i njen pritisak ujedno.
Privatni život
desno |mini|Spomenik Jovanu Dučiću u rodnom Trebinju U jesen 1893. godine, na balu u tek sagrađenom hotelu "Drina" u Bijeljini, mladi i ambiciozni učitelj Dučić susreće tek svršenu učenicu Trgovačke škole Magdalenu Nikolić. S njom se tajno zaručio peti studenog 1893. godine, a njihova prepiska će se nastaviti i nakon Dučićevog odlaska iz Bijeljine i prelaska u Mostar na učiteljovanje od 1895. do 1899. godine.
Jedan dio te korespondencije je sačuvan, kao i pismo koje je Dučićev prijatelj i pjesnik Aleksa Šantić uputio Magdaleni 6.travnja a 1901. godine moleći je da pomogne u prikupljanju pretplate za svoje "Pjesme". Ljiljana Lukić, profesor u mirovini, čuva u osobnom vlasništvu prepisku između Dučića i Magdalene.
Profesor Ljiljana Lukić navodi da je Dučić kratko stanovao u kući Magdalene Nikolić koja je živjela sa sestrom. Nakon raskida sa Dučićem, Magdalena se zarekla da nikada više neće izaći iz kuće. "Kao kakva romaneskna heroina, živjela je od uspomena i jedine sretne trenutke nalazila je u čitanju pisama i pjesama čovjeka koga je voljela", zaključuje profesor Lukić. Dučićeva tajna zaručnica u amanet je ostavila da joj nakon smrti na spomenik uklešu sljedeće riječi, koje se i dan danas čitaju na bijeljinskom groblju: "Maga Nikolić-Živanović, 1874-1957, sama pjesnik i pjesnika Jove Dučića prvo nadahnuće".
Dvadeset godina prije Magdalenine smrti, Dučiću je, dok je bio opunomoćeni ministar Kraljevine Jugoslavije, stigla molba koja svjedoči o dubokom tragu koji je Dučić ostavio u Bijeljini. Pjevačko društvo "Srbadija" tražila je od ministra pomoć za izgradnju doma za potrebe društva. "Na prvom mjestu, u ovome idealnom poslu, društvo je slobodno da Vam saopšti da bi željelo i da bi bilo sretno, ako vidi da vaš dom 'Srbadije' bude sazidan i nazvan Zadužbina pjesnika Jovana Dučića-Srbadija", stoji između ostalog u pismu poslatom 1937. upućenog ministru Dučiću. Na margini pisma stoji Dučićev rukopis: "Poslao 6. prosinca 1937. godine prilog od 1000 kn. Molio da neizostavno nazovu svoj dom imenom velikog pjesnika Filipa Višnjića, njihovog najbližeg zemljaka ".
Rog (instrument)
Način sviranja
Svirač rog ili hornu drži udesno, naniže od usta. Ventilima manipuliše isključivo lijevom rukom sa tri srednja prsta, dok desnom pridržava instrument, sa šakom delimično zavučenom u sam izlazni lijevak. Takav položaj desne ruke omogućava po potrebi da svirač stisnutom pesnicom u lijevku, proizvede prigušen zvuk instrumenta. Naizmjenično otvoren i zatvoren lijevak šakom desne ruke, tzv. štop, proizvodi „eho-efekat“ kojim stvara utisak da zvuk dolazi iz daljine. Ova prigušenja mogu da izvedu i posebno izrađene „sordine“, (zarubljena kupa od drveta, kartona, plastične materije ili, rijeđe, metala) koje se stavljaju mjesto ruke u izlazni lijevak. Poseban efekat koji može da se izvede rogom ili hornom jeste glisando. Izvodi se naglim forsiranjem vazdušnog mlaza. Njegovo dejstvo je drastično i daje utisak urlika. Nalazi primjenu samo u posebnom muzičkom kontekstu. Radi naročitog isticanja svučne snage, u kulminacijama muzičkog toka, ponekad se propisuje podizanje lijevka u vis. U omiljene dinamičke efekte spada i nagla promjena jačine – fp, kao upečatljiv akcenat. Horna je zauzela redovno mjesto u orkestru i ostala je njigov dragocjen član. Rog ili hornu u svojim muzičkim kompozicijama često koriste: Mocart, Bah, Hendl, Gustav Maler, Kamij Sen-Sans, Pulenk, Rihard Štraus i drugi. Postoji obiman repertoar kamerne muzike pisan za rog. Tu je i Bramsov kompozicija za rog, klavir i violinu.
Jovan Dučić
Privatni život
Iz ljubavne veze s glumicom Jovankom Jovanović imao je vanbračnog sina Jovicu koji se kao mlad ubio.
London
Autobusi i tramvaji
thumb|180px|Crveni autobusi na kat, londonska su ikona Londonska mreža autobusnih linija jedna je od najvećih na svijetu, s 24-satnim prometom, 8,000 autobusa, 700 ruta, i preko 6 milijuna putnika svakog radnog dana. 2003, broj putnika procijenjen je na preko 1.5 milijardi godišnje, što je više od broja putnika u metrou, uz 850 milijuna funti prihoda svake godine. Istaknuti crveni autobusi na kat, prepoznatiljivi svugdje u svijetu, zaštitni su znak londonskog transporta zajedno s crnim Taxijima i metroom. Također, London ima i suvremenu tramvajsku mrežu, poznatu kao Tramlink, baziranu u okolici Croydona na jugu grada, koja se sastoji od 39 stanica i 3 linije. 2008, prevezla je 26.5 milijuna ljudi. Od jula-lipnja 2008, Transport for London potpuni je vlasnik Tramlinka, te je u planu izdatak od 54 milijuna funti na održavanje, obnovu i poboljšanja. Od travnja 2009, svi tramvaji su obnovljeni.
Rog (instrument)
Nematerijalna kulturna baština
Umjetnost sviranja na rogu je na UNESCO-voj Reprezentativnoj listi nematerijalnog svjetskog naslijeđa čovječanstva kao zajednički element nematerijalnog kulturnog naslijeđa u Francuskoj, Belgiji, Italiji i Luksemburgu. Odluku o upisu donio je Međuvladin komitet za očuvanje nematerijalnog kulturnog naslijeđa na zasjedanju koje je održano od 14. do 18. decembra 2020. u Parizu.
Jovan Dučić
Bibliografija
desno|mini| Spomenik Ivanu Dučiću ispred [[Pedagoški fakultet Sveučilišta u Novom Sadu|Pedagoškog fakulteta u Sombor u]]
NK Croatia Sesvete
Povijest
Klub je osnovan 1957. pod imenom NK Sljeme, prema istoimenoj tvornici suhomesnatih proizvoda koja je bila sponzor kluba i u sklopu koje je bilo staro igralište i prve prostorije kluba. Do 1988. igrao je u različitim ligama pod ovim imenom, a te godine preuzima ime općine iz koje dolazi, pa tako mijenja ime u NK Sesvete. U sezoni 1996./97. klub je nosio ime sponzora - tvrtke alkoholnih pića Badel, koja je najveći proizvođač alkoholnih pića u Hrvatskoj, i koja je puno pažnje posvetila domaćem sportu pa je tako i najbolji hrvatski i među najboljim europskim rukometnim klubovima u tadašnje vrijeme (danas RK CO Zagreb), tada nosio njihovo ime. Sljedeće sezone vraća se ime NK Sesvete, a nakon jedne sezone dodan je predmetak Croatia i tada klub posljednji put mijenja ime i postaje NK Croatia Sesvete.
Jovan Dučić
Nagrada "Jovan Dučić"
Nagrada "Jovan Dučić" je nagrada za pjesništvo. Dodjeljuje se svake godine tijekom manifestacije "Dučićeve večeri" u Trebinju.
NK Croatia Sesvete
Dvije sezone u Prvoj HNL
Najveći klupski uspjeh ostvaren je u sezoni 2007./08., pod vodstvom trenera Zlatka Kranjčara, kada je u napetoj završnici prvenstva 2. HNL preteknut Hrvatski dragovoljac i ostvarena promocija u elitni klupski razred, Prvu hrvatsku nogometnu ligu. U novoj sezoni, klupski predsjednik Zvonimir Zubak doveo je novo trenersko ime u klub, poznatog srpskog stručnjaka Ljupka Petrovića, pred kojim je postavljen cilj ostanka u 1. ligi. Nakon u početku uspješnog mandata, u drugom dijelu sezone Croatia doživljava pad i ostaje na posljednjem mjestu 1. HNL. Nekoliko kola momčad je vodio Srećko Lušić, ujedno i obnašatelj funkcije sportskog direktora u klubu. Pred sam kraj sezone momčad je preuzeo Milan Đuričić, nekadašnji pomoćnik Ljupka Petrovića. Nakon razigravanja sa šestoplasiranom momčadi Druge HNL, Hrvatskim Dragovoljcem, Croatia je ukupnom pobjedom zadržala status prvoligaša i za sezonu 2009./10.. U svojoj drugoj prvoligaškoj sezoni (zaredom) Croatia je promijenila čak šest trenera i jesenski dio sezone odigrala vrlo loše zauzevši posljednje, 16. mjesto na ljestvici uz tek jednu pobjedu i četiri neodlučena rezultata u 17 utakmica. U drugi dio sezone momčad je ušla na čelu s Austrijancem Adolfom Pinterom, koji je dobio otkaz već nakon prvog proljetnog kola i 6:0 poraza od Dinama. Nakon toga, trenerski posao pripao je dotadašnjem sportskom direktoru Goranu Jerkoviću i odmah je ubilježena prva domaća pobjeda protiv Međimurja. Međutim, uz tek periodične bolje igre, te još samo 4 osvojena boda remijem protiv Osijeka i pobjedom protiv Intera, Croatia je zauzela posljednje, 16. mjesto na ljestvici, te je time, sukladno Pravilniku HNS-a, prešla u niži rang natjecanja, 2. HNL za sezonu 2010./11.
SIP
Termin SIP ima više značenja.
Slivno Ravno
Slivno Ravno je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Slivno, Dubrovačko-neretvanska županija.
Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 7 stanovnika te 2 obiteljskih kućanstava.
London
Zračni promet
thumb|180px|Terminal 5. u zračnoj luci [[Heathrow, najprometnijem međunarodnom aerodromu na svijetu]] London je važnije međunarodno čvorište zračnog prometa, s najvećim gradskim zračnim prostorom u svijetu. Osam aerodroma koristi riječ London u svojim nazivima, premda većina prometa prolazi kroj najvećih pet. Heathrow u Hillingdonu na zapadu Londona, najprometniji je međunarodni aerodrom u svijetu, i glavno sjedište nacionalne zrakoplovne kompanije British Airways. Marta-Ožujka 2008, otvoren je peti terminal i već se razmatraju planovi za šesti terminal i treću pistu. Sličan promet, s dodatkom kraćih niskotarifnih letova, odvija se i u Aerodromu Gatwick, lociranoj južno od Londona u zapadnom Sussexu. Zračna luka Stansted, smještena sjeveroistočno od grada u Essexu, glavno je čvorište za Ryanair, koji zajedno s aerodromom Luton, sjeverno od Londona u Bedfordshireu, obavlja večinu kraćih niskotarifnih letova. London City Airport' je najmanji i najbliži centru, i njime se koriste poslovni putnici, s redovnim letovima na kraće distance i znatnim prometom poslovnih mlažnjaka.
Ceste
thumb|180px|Kružni [[M25 (Engleska)|Autoput M25]] Premda se većina prometa u centralnom Londonu obavlja javnim prijevozom, korištenje osobnih automobila uobičajeno je u predgrađima. Unutarnji prsten (London Inner Ring Road) oko središta grada, sjeverna i južna kružna cesta (u predgrađima), i vanjski kružni Autoput M25, izvan izgrađene zone) okružuju grad, te su ispresjecane brojnim prometnim radialnim cestama, premda vrlo malo autocesta ulazi u unutrašnji London. M25, s 195.5 km, najduža je kružna autocesta na svijetu. Plan opsežne mreže autocesta kroz grad (London Ringways ili Ringways Plan) pripremljen je 1960-ih, ali većina je otkazana početkom 1970-ih. 2003, uvedena je taksa za pristup centru grada određenim kategorijama vozila (London congestion charge), radi smanjenja obima prometa u središtu. S ponekom iznimkom, vozači moraju platiti 8 funti dnevno za vožnju područjem koje obuhvaća većinu zakrčenog centra. Vozači koji stanuju u zoni, mogu nabaviti vrlo sniženu sezonsku propusnicu, jeftiniju od odgovarajuće autobusne naplate, koja se može obnavljati mjesečno. London je na zlu glasu radi svojih prometnih gužvi, na Autoputu M25 kao najprometnijom dionicom u zemlji. Prosječna brzina vozila za vrijeme špice je 17 km/h.
Kultura
Glavni članak: Kultura u Londonu
Naglasak
Londonski naglasak davno je usvojio Cockney karakteristike, te je bio nalik na mnoge naglaske jugoistočne Engleske, kojih je rimujući Cockney sleng dijelom. 'Londoner', naglasak 21. veka znatno varira: ono što postaje sve više prihvaćeno među mlađima do 30, miješavina je Cockneya, Received Pronunciationa, i sve sile "etničkih" naglasaka, posebno karipskih, koji formiraju naglasak nazvan Multicultural London English (MLE), ili Jafaican.