cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
La Higuerita, San Sebastián del Oeste
La Higuerita je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Jalisco, u opštini San Sebastián del Oeste.
Prema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 5 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 487 m.
Piedra del Agua (razvrstavanje)
Piedra del Agua ima više značenja:
Zapisi o crnom Vladimiru (TV drama)
Zapisi o crnom Vladimiru je jugoslovenska TV drama u produkciji RTV Beograd emitovana 1981. godine. Predstavlja adaptaciju istoimene zbirke pesama Stevana Raičkovića. Režirao ju je Nikola Lorencin.
Smiljko Šagolj
Smiljko Šagolj (Mrkosovici kraj Konjica, 7. prosinac 1946 - Split, 15. kolovoz 2013) bio je hrvatski i bosanskohercegovački novinar i urednik, poznat po kontroverzama vezanim uz njegov rad na Televiziji Sarajevo 1980-ih, kao i na Hrvatskoj televiziji 1990-ih, kada ga se često dovodilo u vezu s potpirivanjem bošnjačko-hrvatskog sukoba. Nakon završetka televizijske karijere je radio kao predavač na mostarskom Sveučilištu.
Prestianni, Caltanissetta
Prestianni je naselje u Italiji u provinciji Caltanissetta, u regiji Sicilija.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 36 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 415 m.
Ashby, Minnesota
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 446, što je 26 (-5,5 %) stanovnika manje nego 2000. godine.
Șindrilița, Găneasa
Șindrilița je naselje u Rumuniji u okrugu Ilfov u opštini Găneasa.
Prema proceni iz 2013. u naselju je živelo 925 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 75 m.
Colle delle Api, Campobasso
Colle delle Api je naselje u Italiji u provinciji Campobasso, u regiji Molise.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 455 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 766 m.
‘Anis, Taiz
‘Anis je naselje u Jemenu u pokrajini Taiz.
Prema proceni iz 2012. u naselju je živelo 1 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 956 m.
Neillsville, Wisconsin
Nilsvil je grad u američkoj saveznoj državi Viskonsin.
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 2.463, što je 268 (-9,8 %) stanovnika manje nego 2000. godine.
Ciolos, Udine
Ciolos je naselje u Italiji u provinciji Udine, u regiji Furlanija-Julijska krajina.
Nisha Ganatra
Nisha Ganatra (Niša Ganatra - rođena 25.6. 1974. u Vancouveru, Britanska Kolumbija) je kanadska rediteljka, producentkinja, spisateljica i glumica indijskog porekla. Najpoznatija je po svojim filmova Chutney Popcorn i Cosmopolitan.
Biografija
Ganatra je diplomirala na Njujorškom univerzitetu na Tisch School of the Arts. Otvoreno je lezbejka.
This Ain't...
This Ain't... je serija američkih pornografskih filmova koju od 2009. godine proizvodi studio Hustler Video, i koja se sastoji od parodija na popularne mainstream filmove ili televizijske emisije.
Odisej
Etimologija
Odisejevo grčko ime ima nekoliko inačica: Ὀλυσσεύς, Olysseus, Οὐλιξεύς, Oulixeus, Οὐλίξης, Oulixes. U rimskoj mitologiji bio je znan kao lat. Ulixes ili Ulyssess (otud drugi naziv - Uliks).
Prije Trojanskog rata
ogi je pametan,Odisej je bio jedan od Heleninih prosaca. Tezej i Pirit zavjetovali su se da će oženiti Zeusove kćeri, a Tezej je izabrao Helenu. On i Pirit oteli su je i zadržali sve dok nije bila dovoljno zrela za udaju. Pirit je izabrao Perzefonu, Hadovu ženu. S Tezejevom majkom, Etrom, otišli su u Had oteti Perzefonu. Had se pravio gostoljubiv, ali čim su sjeli za gozbeni stol, zmije su ih prikovale za mjesta. Helenu su spasila njezina braća Kastor i Polideuk i vratila je u Spartu.
Kad je došlo vrijeme za Heleninu udaju, mnogi su prosci došli po njezinu ruku iz cijeloga svijeta. Među proscima bili su Odisej, Menest, Ajant, Patroklo, Idomen, ali je favorit bio Menelaj, koji nije došao osobno - predstavljao ga je njegov brat Agamemnon. Helenin otac Tindarej nije znao kako će otpraviti preostale prosce, a da ne započne svađu. Odisej je obećao da će on to riješiti ako ga zauzvrat podrži u njegovu udvaranju Penelopi. Tindarej se složio, a Odisej je rekao da svi prosci moraju položiti zakletvu da će prihvatiti i poslije braniti izabranog muža. Na posljetku se Helena udala za Menelaja. Nakon Tindarejeve smrti, Menelaj je postao kralj Sparte, jer Tindarejevi sinovi Kastor i Polideuk bili su već mrtvi i uzneseni na Olimp.
thumb|[[Jan de Bray: Otkrivanje Ahileja među Likomedovim kćerima, 1664. ]]
Naime, proročica je predskazala da će ili živjeti dug ali dosadan život ili kratak ali uzbudljiv; tako da se Ahilej bojao ratnih posljedica. Vrač Kalhant prorekao je da mu je suđeno da umre u Troji. Tetida ga je stoga odvela na Skiru, kralju Likomedu i prerušila ga u djevojku. Na tom je dvoru s Didamijom imao sina Neoptolema. Odisej je pitao može li prinijeti darove ženama te je izložio dragulje, a također i oružje - mač, koplje i štit. Sve su se djevojke divile nakitu, a samo se Ahilej divio oružju te ga je Odisej tako prepoznao. Odisej mu je dopustio da zadrži oružje, a potom su krenuli u rat. Druga inačica mita govori da se začula ratna trublja te da je Ahilej instinktivno zgrabio oružje.
Za vrijeme Trojanskog rata
Kad su ahejski brodovi pristali na trojanskim obalama, nitko nije prvi izašao, jer je prorečeno da će prvi Ahejac koji stane na trojansko tlo umrijeti. Odisej je bacio svoj štit na obalu i skočio na štit. Slijedio ga je Protesilaj koji je skočio na tlo i poslije prvi umro.
Odisej nikad nije oprostio Palamedu raskrinkavanje njegova "ludila" te mu je podmetnuo izdajništvo. Naime, uvjerio je trojanskog zarobljenika da napiše pismo koje je izgledalo kao da ga je Palamed poslao, a u pismu je bio zahtjev da mu se pošalje zlato kao nagrada za izdaju. Odisej je ubio zarobljenika i skrio zlato u Palamedov šator. Namjestio je da pismo bude pronađeno te je Agamemnonu dao upute kako da dođe do zlata. Grci su potom kamenovali Palameda. Druga inačica mita govori da su Diomed i Odisej potaknuli Palameda da se spusti sa zida, tvrdeći da je blago na dnu. Kad se Palamed spustio, kamenovali su ga.
thumb|Odisej i [[Ahilej, oko 200.]] thumb|left|Odisej i [[Diomed kradu Rezove konje, 4. stoljeće pne. ]]
Poslije, kad su držane pogrebne igre u Patroklovu čast, Odisej se hrvao s Ajantom, a također i sudjelovao u utrci. Atena mu je pomogla te je pobijedio u utrci i izvukao neriješeno u hrvanju, bez obzira na Apolona koji je pomagao ostalima.
thumb|left|Borba Odiseja i Ajanta, [[6. stoljeće pne.]]
Poslije se ispostavilo da se rat ne može dobiti bez Heraklova luka koji je bio kod napuštenog Filokteta. Naime, ranjenog su Filokteta ostavili na otoku. Odisej i Diomed pošli su vratiti luk, a prema drugim izvorima, bili su to Odisej i Neoptolem. Filoktet je, premda je patio, bio gnjevan i željan osvete. Bez obzira na to, Odisej i njegov pratitelj smirili su Filokteta uz pomoć bogova, a na posljetku su se vratili s Filoktetom te lukom i strijelama. Još je jedno proročanstvo govorilo da se rat ne može dobiti bez Ahilejeva sina Neoptolema te je Odisej otišao po njega, a poslije mu je podao oružje njegova oca.
Poslije je, u ratu, Odisej zarobio Prijamova sina, proroka Helena koji im je rekao da Troja ne može biti osvojena, ako ne otmu Palladium koji je štitio grad. Odisej i Diomed krenuli su po nj. Prema nekim inačicama mita, Diomed je na Odisejevim ramenima ušao u grad i nije pustio Odiseja. Poslije je Odisej, kad se Diomed vratio s plijenom, bio bijesan. Htio ga je ubiti i sebi pripisati zaslugu, potegao je mač, ali je Diomed vidio odraz u mjesečini te se okrenuo i razoružao ga. Potom su se vratili u tabor. Druga inačica mita govori da su zajedno ušli u grad i obavili zadatak. Prema nekim inačicama mita, Odisej je sam potajno ušao u grad prerušen u prosjaka odjevena u krvave krpe. Nitko ga nije prepoznao osim Helene i Hekabe, tako da se s plijenom vratio neozlijeđen u grčke tabore.
thumb|left|[[Giovanni Domenico Tiepolo: Odisejev trojanski konj, detalj ]]
Razrušili su grad, ubili muškarce, a žene i djecu prodali kao roblje. Prvo su izišli Odisej i Menelaj koji su se otišli boriti s princom Difobom, Prijamovim sinom i Heleninim trećim mužem. Menelaj je također htio ubiti Helenu jer ga je ostavila, ali ga je Odisej spriječio i natjerao ga da se zakune da je neće ubiti. Druga inačica mita govori da je Menelaj potegao mač na nju, ali ga je zaslijepila njezina još uvijek očaravajuća ljepota te je odustao od ubojstva.
Zbog svojih zločina, uključujući ubojstvo tebanskih ratnika dok su spavali, bogovi su osudili Odiseja da izdrži deset godina nevolja prije nego što se vrati kući. No, ostali su Grci počinili teške zločine, primjerice ubojstvo kralja Prijama ili Ajantovo silovanje Kasandre, što je razbjesnilo Atenu jer Kasandra bješe njezina svećenica. Odisej je potom savjetovao Grke da kamenuju Ajanta zbog njegova zločina, ali su Grci odbili, a gnjevna je Atena poslala oluju koja je uništila većinu grčke flote.
Polifem
thumb|left|[[Jakob Jordaens: Odisej u Polifemovoj pećini, 17. stoljeće ]] thumb|100px|Odisej pruža [[vino Polifemu]] thumb|100px|Odisej bježi [[Polifemu, 5. stoljeće pne. ]]
Odisej mu je dao nerazrijeđena vina da ga napije. Kad ga je Polifem pitao kako se zove, Odisej je rekao - Nitko. Da bi mu zahvalio na vinu, Polifem je rekao da će ga posljednjega pojesti. Kad je div pijan zaspao, Odisej i njegovi ljudi pretvorili su bor u veliko koplje, koje su pripremili dok je Polifem vani čuvao svoje stado, i oslijepili ga. Polifem je jecao i zapomagao, a ostali su ga Kiklopi čuli i pitali tko mu je probo oko. On je uzvratio - Nitko. Kiklopi su otišli misleći da je poludio ili je žrtva bogova.
Fahrenwalde
Farenvalde je opština u njemačkoj saveznoj državi Meklenburg-Zapadna Pomeranija. Jedno je od 54 opštinska središta okruga Iker-Randov. Prema procjeni iz 2010. u opštini je živjelo 357 stanovnika. Posjeduje regionalnu šifru (AGS) 13062013.
Geografski i demografski podaci
mini|levo|250px|Položaj opštine u okrugu Iker-Randov Farenvalde se nalazi u saveznoj državi Meklenburg-Zapadna Pomeranija u okrugu Iker-Randov. Opština se nalazi na nadmorskoj visini od 70 metara. Površina opštine iznosi 26,1 km². U samom mjestu je, prema procjeni iz 2010. godine, živjelo 357 stanovnika. Prosječna gustina stanovništva iznosi 14 stanovnika/km².
Odisej
Lestrigonci
thumb|150px|[[John William Waterhouse: Kirka pruža Odiseju šalicu]]
Stigli su do Telepila, Lamova uporišta, kralja Lestrigonaca. Odisej je poslao dva vojnika i glasnika koji su susreli urođenicu. Pričekali su njezina muža, a kad je stigao, razderao je glasnika, a vojnici su kroz prozore pobjegli na brod. Lestrigonci su bili ljudožderi i napali su Odisejeve ljude stijenama, potopivši sve brodove osim jednog.
Putovanje u podzemni svijet
thumb|150px|[[Johann Heinrich Füssli: Odisej i Tiresija, 1780. - 1785. ]]
Ćepetići
Ćepetići je naselje u opštini Podgorica u Crnoj Gori. Prema popisu iz 2003. bilo je 9 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 16 stanovnika).
Demografija
U naselju Ćepetići živi 9 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 67,6 godina (64,5 kod muškaraca i 70,1 kod žena). U naselju ima 5 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 1,80.
Odisej
Sirene
thumb|150px|left|[[John William Waterhouse: Odisej odolijeva Sirenama, 1891. ]]
Ćepetići
Demografija
Ovo naselje je u potpunosti naseljeno Crnogorcima (prema popisu iz 2003. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.
Odisej
Sirene
Nakon putovanja u Had opet se vratio na Kirkin otok, a Kirka ga je upozorila na Sirene koje bi ga mogle uništiti te mu je savjetovala da ili začepi uši ili, ako baš mora čuti njihov pjev, bude privezan za jarbol, tako da ne može slijediti zvuk i tako postati nepovratno izgubljen. Potom su krenuli s Kirkina otoka.
thumb|[[Johann Heinrich Füssli: Odisej te Skila i Haribda]]
Skila i Haribda
Kirka mu je također bila rekla da će imati izbor - može proći ili prvim putem koji su prošli samo Jazon i Argonauti kojim mogu umrijeti ili svi ili nitko, ali Odisej bira drugi put. Na njemu su bile dvije strašne nemani - Skila i Haribda. Skila je imala šest glava i mogla je pojesti šest ljudi. Odisej je poslušao savjet i plovio blizu Skile koja je pojela šest njegovih ljudi, ali ostale nije dirala. Odisej nije prije toga rekao svojoj posadi što ih čeka da se ne bi uspaničili jer bi onda svi završili u personifikaciji vrtloga - Haribdi. Ovo je pobunilo posadu, ali su nastavili dalje.
thumb|left|[[Pellegrino Tibaldi: Odisejevi ljudi kradu Helijevo stado, 1554. - 1556. ]]
Helijeva stada
Odisej je s posadom stigao na otok Trinaciju gdje je Helije držao svoja sveta stada. Tiresija je upozorio Odiseja da ne diraju tu stoku. Odisej nije htio isprva pristati na otok, ali je izbila pobuna u posadi te je nevoljko pristao, ali im je zapovjedio da ne diraju stoku. Posada je ipak odlučila uhvatiti i pojesti životinje. Čuvarice otoka - Lampetija i Fetusa - rekle su svome ocu Heliju što se dogodilo. Helije se požalio Zeusu rekavši da će skriti Sunce ako ih ne izvede pravdi. Zeus je uništio brod munjom i ubio sve ljude osim Odiseja.
Jer smrt nađoše sami zbog svojega drskoga grijeha
thumb|[[Arnold Böcklin: Kalipso i Odisej, 1883. ]]
Kalipso
Odiseja je, nakon brodoloma, more izbacilo na Ogigiju gdje je živjela nimfa Kalipso, Atlantova kći. Bili su ljubavnici sedam godina i nije ga pustila da ode, obećavši mu besmrtnost ako ostane. Odiseja je jako privlačila po noći, ali je po danu plakao za svojim domom i obitelji.
Alkinojev dvor
thumb|left|[[Francesco Hayez: Odisej na Alkinojevu dvoru, 1813. - 1815. ]] thumb|[[Charles Gleyre: Odisej i Nausikaja]]
Ubrzo je njegov stari neprijatelj Posejdon poslao oluju koja ga je izbacila na otok Sheriju gdje su živjeli Feačani. Ondje ga je pronašla Nausikaja, kći kralja Alkinoja. Uz malu Ateninu pomoć, stigao je do dvora.
Ondje ga je kralj velikodušno primio. Na gozbi je dvorski pjevač pjevao o Trojanskome ratu, a Odisej je zaplakao. A potom je kralju ispričao tko je i sve o svojim doživljajima. Nakon toga, Feačani su mu ponudili da ga brodovima odvedu na Itaku. Bez obzira na Posejdona koji je htio spriječiti Odisejev povratak, Zeus ga je uvjerio da to ne učini te je okrenuo brod i poslao Odiseja kući.
Itaka
thumb|[[Christian Gottlob Heyne: Odisej i Eurikleja]]
Na Itaki, Odisejeva je žena Penelopa odbijala mnoštvo prosaca. Odisejev je sin Telemah odrastao, njegov je otac Laert bio shrvan, ali je njegova majka Antikleja umrla od tuge. Odiseja je, pri dolasku, Atena pretvorila u prosjaka, da bi se mogao osvetiti proscima.
thumb|[[Francesco Primaticcio: Odisej i Penelopa, 1563. ]] thumb|upright=1.3|Pokolj prosaca od strane Telemaha i Odiseja iz 330. pne. Došao je na dvor rekavši da ima vijesti o Odiseju za Penelopu. Dok mu je prala noge, prva ga je prepoznala njegova stara dadilja Eurikleja po ožiljku, ali joj je on zapovjedio da šuti. Odisej je također doznao da mu je Penelopa cijelo vrijeme vjerna (što se za njega i ne bi moglo reći). Naime, ona je rekla da će se udati kad završi s tkanjem pogrebne tkanine, ali ju je svaki noći, nakon što bi je istkala, ponovno rasparala. Na posljetku ju je jedna sluškinja izdala proscima koji su potom zahtijevali da si izabere muža. Prosci su potom jeli, pili i pustošili Odisejev imetak.
Prerušeni je Odisej rekao Penelopi da je vidio Odiseja i da je on rekao da Penelopinu ruku može dobiti onaj tko odapne stijelu preko dvanaest držaka sjekira. Naime, to je išlo u Odisejevu korist, jer samo on mogao je upravljati vlastitim lukom. Penelopa je potom proglasila što je Odisej rekao. Prosci su pokušali, ali nijedan nije uspio. Potom je Odisej uzeo luk u ruke i uspio. Atena ga je raskrinkala, a on je uz njezinu te Telemahovu i Eumejevu pomoć ubio sve prosce, osim Medona i Femija. Medon je bio pristojan prema Penelopi, a Femije je bio mjesni pjevač koji je bio prisiljen pomoći proscima.
Na posljetku Odisej sreće svoga oca Laerta, a Atena je smirila zaraćene strane - obitelji prosaca koje su se htjele osvetiti. Ovdje Homerova Odiseja završava, ali bi Odisej trebao napraviti još jedno putovanje, prema Tiresijinim riječima, da bi mogao živjeti sretno i umrijeti mudar u dubokoj starosti.
Odisejeva obitelj
Odisejeva žena zvala se Penelopa s kojom je imao sina Telemaha. Otac mu je bio Laert, a majka Antikleja.
Odisej i nije bio potpuno vjeran Penelopi. Naime, ovo su njegovi potomci s drugim ženama:
Nastavak epa
thumb|[[Kirka na slici John William Waterhouse iz 1892.]] Kao i moderne popularne knjige ili filmovi tako su i starogrčki ponekad dobivali svoje nastavke,a to se defitivno dogodilo s najpopularnijim starogrčkim djelima Ilijada i Odiseja. Nastavak ovih klasika je starogrčki ep Telegonija (Τηλεγόνεια, Θεσπρωτίς) koji se sastoji od dvije priče. Navodni pisac Telegonije je Cinaeton od Sparte (navodni pisac i Male Ilijade) koji je živio u 8 vijeku pne. Ep telegonija se sastoji od dvije priče, a prva od njih govori o putovanju Odiseja u Tesprotiju. Ta priča ovog epa počinje sprovodom Penelopinih prosaca, a nastavlja Odisejevim putovanjem u Elidu. Nakon povratka kući Odisej će krenuti na putovanje u Tesprotiju kako bi tamo dao žrtvu koju mu je naredio Tiresije u Odiseji. Kada stigne na svoj cilj Odisej se tamo ženi za tamošnju kraljicu Kalidiku koja mu rađa sina Polipoeta i za koju se potom bori u ratu u kojem ponovno učestvuju i grčki bogovi, a kojega će on na kraju izgubiti to jest kraljica Kalidika će biti ubijena, nasljedit će je njen i Odisejev sin, ali sam Odisej se vraća u Itaku čime završava prvi dio epa Telegonija.
Istovremeno s tim događajima sin Kirke i Odiseja Telegon otkriva tko mu je otac i kreće na putovanje kako bi ga upoznao. Ovo putovanje na kraju loše završava pošto Odisejev stari neprijatelj Posejdon stvara oluju koja uništava Telegonov brod koji ima brodoloma na nepoznatom otoku. Po principu Homerovih heroje koji se bave pljačkom kada završe u nepoznatoj zemlji Telegon počinje pljačkati pri čemu je usput ukrao Odisejevu stoku pošto nije znao da ga se brodolom dogodio na Itaki. Odisej kreće tada da uhvati lopova pri čemu dolazi do njegove borbe s Telegonom, u kojoj je on smrtno ranjen od Telegonovog otrovnog koplja. Tek tada će se Odisej i Telegon prepoznati, a nakon Odisejeve smrti Telegon odnosi njegovo tijelo u palaču na Itaki čime se ispunilo proročanstvo Tiresija da će Odisejeve smrt doći s mora, ali ne i ono drugo da će umreti od dobre smrti u dubokoj starosti. Nakon ovih događaja Telegonova majka Kirka će pretvoriti Penelopu, Telemaha i Telegona u besmrtnike koji se međusobno žene to jest Telegon za Penelopu i Kirka za Telemaha čime završava drugi dio epa Telegonija i zadnji nastavak epa o Ilijadi. . Rimljani će kasnije kao i u drugim sličnim grčkim epovima stvoriti veze s Italijom, tako da po kasnijoj rimskoj mitologiji, legendi Telegon će postati osnivač latinskog grada Tuskul, obrambeni zidovi ove grada će od starih rimskih pisaca biti nazvani Telegonovi zidovi.
Pristupanje Hrvatske Europskoj uniji
mini|240px|desno|[[Zastava Evropske Unije|Zastave EU i Hrvatske na zgradi Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija]]Jedan od glavnih ciljeva vanjske politike Republike Hrvatske je ulazak u punopravno članstvo Europske unije. Hrvatska je podnijela zahtjev za punopravno članstvo 21. veljače 2003. godine, a službeni status kandidata za članstvo u EU dobila je 18. lipnja 2004. Pristupni progovori, koji su trebali započeti u ožujku 2005., odgođeni su, a kao uvjet za početak pregovora istaknuta je potpuna suradnja s Haškim sudom za ratne zločine počinjene na području bivše Jugoslavije. Pregovori su službeno otvoreni 3. listopada 2005. godine, nakon što je glavna haška tužiteljica potvrdila potpunu suradnju Hrvatske s Haškim sudom.
Doña Bárbara (film, 1943)
Doña Bárbara je meksički crno-bijeli ljubavni film snimljen 1943. u režiji Fernarda de Fuentesa. Predstavlja prvu ekranizaciju popularnog istoimenog romana venezuelanskog pisca Romula Gallegosa, koji je također napisao scenarij. Naslovna protagonistica, koju tumači María Félix, je lijepa, ali beskrupulozna rančerica koja mrzi muškarce zbog traumatičnih događaja iz rane mladosti. Radnja prikazuje kako će se sukobiti sa mladim i obrazovanim zemljoposjednikom Santosom Luzardom (koga glumi Julián Soler), a prema kome počinje osjećati naklonost.
Pristupanje Hrvatske Europskoj uniji
Pregovori o članstvu u Europskoj uniji podjeljeni su u nekoliko faza. Prva faza, analiza usklađenosti zakonodavstva zemlje kandidata s europskim propisima (tzv. screening) započela je nakon otvaranja pregovora (20. listopada 2005. godine), i trajala je godinu dana (završila je 18. listopada 2006.). Nakon screeninga, započeli su pregovori. Republika Hrvatska otvorila je sva poglavlja i već privremeno zatvorila njih trideset. Pregovori se fokusiraju na uvjete pod kojima će država kandidatkinja usvojiti, implementirati i izvršavati acquis communautaire (odnosno pravnu stečevinu Europske unije). Inače, o sadržaju pravne stečevine nema pregovora, jer se pregovori temelje na načelu da svaka država kandidatkinja tijekom pregovora mora usvojiti cjelokupnu pravnu stečevinu.
Nakon više od osam godina od podnošenja zahtjeva za članstvo te gotovo šest godina pregovaranja, 10. lipnja 2011. José Manuel Barosso je u ime Europske komisije predložio zatvaranje pristupnih pregovora s Hrvatskom. Tu odluku je 24. lipnja iste godine podržalo i Europsko vijeće pozivajući na zatvaranje preostalih pregovaračkih poglavlja do kraja lipnja 2011. te na potpisivanje pristupnog ugovora s Hrvatskom do kraja iste godine. Ugovor o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji potpisan je u Bruxellesu 9. prosinca 2011. godine.
1. srpnja 2013. godine Republika Hrvatska je pristupila Europskoj uniji.
Početci odnosa
Hrvatska je uspostavila odnose s Europskom unijom 15. siječnja 1992., na dan kada je većina preostalih zemalja članica priznala Hrvatsku kao neovisnu državu. Od toga dana su se odnosi odvijali postupno, a intenzivirali su se krajem 1999. godine, a svoj zamah su dobili 24. studenog 2000. godine., kada su na Zagrebačkom sastanku na vrhu otvoreni pregovori o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju (eng. Stabilisation and Association Agreement). To je uslijedilo godinu i pol dana nakon što je Europska komisija predložila stvaranje Procesa stabilizacije i pridruživanja (eng. Stabilisation and Association process) za pet država jugoistočne Europe, među kojima je bila i Hrvatska. Cilj Europske komisije bio je postizanje sveobuhvatne stabilizacije tranzicijskih država na ovom području.
Intenziviranje odnosa
Odnosi Hrvatske i Europske unije počeli su se intenzivirati krajem 1999. godine, a svoj zamah su naročito dobili 2000. godine. Te je godine došlo do smjene vlasti u Hrvatskoj, a predsjednik Republike Hrvatske postao je Stjepan Mesić. Već ranije pri Vladi RH osnovan je Ured za europske integracije (1998.), koji će 2000. godine prerasti u Ministarstvo za europske integracije. U svibnju 1999. godine Europska komisija predlaže stvaranje Procesa stabilizacije i pridruživanja za Albaniju, Bosnu i Hercegovinu, Hrvatsku, Makedoniju i tadašnju SR Jugoslaviju. Na inicijativu EU 10. lipnja 1999. usuglašen je tekst I tako ja se isra.Pakta o stabilnosti za jugoistočnu Europu, političkog dokumenta kojem je strateški cilj stabilizacija u jugoistočnoj Europi putem približavanja zemalja regije euroatlantskim strukturama te jačanja međusobne suradnje.
Prva ljubav (TV drama)
Prva ljubav je jugoslovenska crno-bela TV drama u produkciji RTV Beograd emitovana 1962. godine. Režirala ga je Mirjana Samardžić a scenario je napisala Dušica Manojlović na osnovu novela koje su napisali Šolem Alehem, Đovani Bokačo i Vilijam Sidni Porter.
Pristupanje Hrvatske Europskoj uniji
Od potpisivanja SSP-a do otvaranja pregovora
Prekretnicu u odnosima država regije i EU predstavlja Zagrebački summit, održan 24. studenog 2000. Tom prilikom započeli pregovori o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju (SSP). Konačno, on je parafiran 14. svibnja 2001. u Bruxellesu.
Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju je posebna vrsta sporazuma koji Europska unija nudi državama koje su obuhvaćene Procesom stabilizacije i pridruživanja. Ovim sporazumom državi potpisnici se daje status pridruženog člana i potencijalnog kandidata za prijem. Cilj ovog sporazuma je uspostaviti politički dijalog između Europske unije i države kandidatkinje, uskladiti zakonodavstvo, promicati gospodarske odnose, razvijati zonu slobodne trgovine, te osigurati regionalnu suradnju i suradnju u nizu drugih područja.
Hrvatska je potpisala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i Privremeni sporazum 29. listopada 2001., no on nije stupio na snagu samim činom potpisivanja. Da bi stupio na snagu, sporazume moraju potvrditi (ratificirati) Hrvatski sabor, Europski parlament (eng. European Parliament), te parlamenti svih država članica. U hrvatskom slučaju, oba sporazuma stupila su na snagu 1. veljače 2005. godine. Uz ta dva već potpisana sporazuma, Hrvatska je, u travnju 2004., parafirala i dodatne Protokole čija je glavna svrha adaptiranje odredbi Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i Privremenog sporazuma koje se odnose na trgovinu poljoprivrednih, prehrambenih i ribarskih proizvoda s ciljem uređivanja trgovinskih odnosa koje je Republika Hrvatska imala sklopljene s nekim od deset država koje su u svibnju 2004. godine postale punopravne članice Europske unije.
Podnošenje hrvatskog zahtjeva za članstvom u Europskoj uniji
Stupanje na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i njegova provedba nije nužan preduvjet da bi neka zemlja podnijela zahtjev za članstvo, iako se može smatrati važnim u procesu približavanja, pa je tako Republika Hrvatska svoj zahtjev za članstvom u Europskoj uniji podnijela 21. veljače 2003. godine, iako Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju još nije stupio na snagu. Zahtjev je podnesen u Ateni, glavnom gradu Grčke koja je tada predsjedala Europskom unijom. Već tada je Hrvatska imala sveobuhvatni program prilagodbe standardima Europske unije. Bilo je vrlo važno čim prije podnijeti zahtjev jer je Hrvatska, kao zemlja u tranziciji, zaostajala za drugim zemljama gotovo čitavo desetljeće. Već je tada bilo jasno da će Hrvatska morati puno brže napredovati od zemalja srednje i istočne Europe koje su kasnije, u svibnju 2004. i siječnju 2007., primljene u Europsku uniju. Dva mjeseca poslije podnošenja zahtjeva, Vijeće Europske unije (eng. Council of the European Union) donijelo je odluku o pokretanju postupka predviđenog člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji i pozvalo Europsku komisiju da izradi mišljenje (avis) o zahtjevu Republike Hrvatske u Europskoj uniji. U skladu s uobičajenim postupkom, Komisija je u srpnju 2003. Hrvatskoj uputila Upitnik s 4560 pitanja iz različitih područja funkcioniranja države, gospodarstva, institucija i slično, na koje je Hrvatska trebala odgovoriti u roku od tri mjeseca. Ti odgovori su podneseni u roku 9. listopada iste godine, pa je Hrvatska u prosincu 2003. i siječnju 2004. od strane Europske komisije dobila dodatnih 184 pitanja na koje je Vlada RH proslijedila odgovore.
Dana 20. travnja 2004. Republika Hrvatska je, na temelju odgovora na Upitnik, kao i na temelju drugih izvora, dobila pozitivno mišljenje o zahtjevu za članstvom. Europska komisija je utvrdila da Hrvatska napreduje prema Uniji i zadovoljava uvjete definirane Kopenhaškim i Madridskim kriterijima. Hrvatske institucije ocijenjene su demokratskima, a Hrvatska kao zemlja s djelotvornim tržišnim gospodarstvom. Hrvatskoj je ohrabrena u nastavljanju povođenja reformi, kao i daljnjem usklađivanju domaćeg gospodarstva s europskim propisima.
13. rujna 2004. Vijeće Europske unije usvojilo je Europsko partnerstvo za Hrvatsku. Prijedlog Europskog partnerstva za Hrvatsku bio je donesen istodobno s mišljenjem i preporukama, a u njemu su bili razrađeni kratkoročni i srednjoročni prioriteti u integraciji Hrvatske u Europsku uniju. Europsko partnerstvo je za Hrvatsku odražavalo trenutačno stanje njene pripreme i načinjeno je prema njenim potrebama, a prioriteti iz Europskog partnerstva su ugrađeni kasnije u Pristupno partnerstvo. Od Hrvatske se očekivalo da na Europsko partnerstvo odgovori pripremom plana s vremenskim rasporedom i pojedinostima o tome na koji način namjerava pristupiti prioritetima iz Europskog partnerstva. To je i učinjeno, revizijom Nacionalnog programa Republike Hrvatske za pridruživanje Europskoj uniji – 2004. godina, te definiranjem odgovarajućih mjera koje treba provesti u 2005. godini i Nacionalnom programu za tu godinu.
Predpristupna strategija i instrumenti pristupne strategije
Europska unija je donošenjem zaključaka Europskog vijeća na sastanku u Luksemburgu 1997. godine pokrenula proces proširenja Europske unije kojim se određuje i pretpristupna strategija države kandidatkinje. Ona je postala nužna zbog postojanja velikog broja kandidatkinja i sveobuhvatnih reformi koje se morale provesti na putu u Europsku uniju, kao i zbog velikih promjena unutar institucija EU i njenih metoda odlučivanja. Cilj pretpristupne strategije je pružanje podrške državama kandidatkinjama u pripremama za članstvo, a posebno se to odnosi na usklađivanje zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije.
Pretpristupna strategija uključuje:
Stjecanjem statusa kandidata Hrvatskoj su se otvorili pretpristupni programi potrebni za provedbu reformi na putu pristupa Europskoj uniji. Tako je Hrvatska od 2005. godine korisnica ISPA, Phare i SAPARD programa. Hrvatska je već od 2001. godine koristila još jedan program Europske unije, a to je CARDS koji sadrži sredstva koja su namijenjena za provođenje projekata regionalnog značenja, no prestala je biti korisnica tog programa stjecanjem statusa kandidata za prijem u članstvo u EU. Početkom 2007. godine otvoren je novi integrirani Instrument za pretpristupnu pomoć – IPA (eng. Instrument for Pre-Accession Assistance), koji je zamijenio Phare, ISPA i SAPARA programe.
Desperado (film)
Desperado je film Roberta Rodrigueza
Pristupanje Hrvatske Europskoj uniji
Predpristupna strategija i instrumenti pristupne strategije
Stjecanjem statusa kandidata Republici Hrvatskoj otvorena je mogućnost sudjelovanja u raznim pretpristupnim programima i drugim oblicima financijsko-tehničke podrške. Europska komisija objavila je pretpristupnu strategiju za Hrvatsku 6. listopada 2004. godine. Njome se na Hrvatsku proširuje pretpristupna strategija koju je za tadašnje države kandidatkinje usvojilo Europsko vijeće na sastanku u Luksemburgu 1997. godine.
Desperado (film)
Radnja
Bivši gitarist (Banderas) traži osvetu protiv narko-bossa koji je ubio ženu koju je volio. Na putu se zaljubljuje u Carolinu (Hayek), žena koja radi za šefa narko-kartela, Bucha. Film je poznat po domišljatim scenama pucnjave, uključujući puške i bacače raketa skrivene u kofere za gitare.
Pristupanje Hrvatske Europskoj uniji
Predpristupna strategija i instrumenti pristupne strategije
Europska unija je tijekom proširenja 2004. godine razvila specifične instrumente za pomoć u ispunjavanju kriterija za članstvo. To su:
Desperado (film)
Produkcija
Desperado je proslavio Antonija Banderasa i upoznao američku publiku sa Salmom Hayek. Njezina uloga bila je prva glavna meksičke glumice u Hollywoodu još od četrdesetih, kad je tamo nastupala Dolores del Rio. Studio je prvotno htio plavušu; nakon probe, Hayek se pokazala kao idealan izbor za ulogu.
Pristupanje Hrvatske Europskoj uniji
Predpristupna strategija i instrumenti pristupne strategije
U skladu s navedenim elementima Pretpristupne strategije započela je i njihova provedba. Europska komisija je 9. studenog 2005. objavila i prvo izvješće o napretku Hrvatske za razdoblje od 18 mjeseci, počevši od travnja 2004. godine, u kojem je ocijenjen napredak na područjima ispunjavanja političkih i ekonomskih kriterija za članstvo, te sposobnost preuzimanja obveza koje proizlaze iz članstva. Što se tiče pretpristupnih financijskih programa, Hrvatska je njihova korisnica od siječnja 2005. godine. Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje počelo je s radom već na prvom održanom sastanku, 26. travnja 2005., dok je Okvirni sporazum o sudjelovanju Hrvatske u programima Zajednice potpisan 22. studenog 2004. godine.
Desperado (film)
Produkcija
Rodriguezov prijatelj, scenarist i redatelj Quentin Tarantino, pojavljuje se u cameo ulozi, igrajući "Dostavljača". Pojavljuje se i Carlos Gallardo, koji je glumio Banderasovu ulogu u Rodriguezovu prethodnom filmu, El Mariachi. U Desperadu se pojavljuje kao El Mariachijev prijatelj zvan Campa.
Pristupanje Hrvatske Europskoj uniji
Pregovori o pristupanju
Pregovori o pristupanju su pregovori pod kojima država kandidatkinja pristupa Europskoj uniji i njezinim osnivačkim ugovorima, koji se završetkom pregovora utvrđuju međunarodnim ugovorom između država članica Europske unije i države kandidatkinje takozvanim Ugovorom o pristupanju. Pregovore vode članice EU i država kandidatkinja, a stajališta Europske unije zastupa predsjedavajući Vijeća EU-a. Na strani države kandidatkinje pregovore o pristupanju vodi posebno izaslanstvo za pregovore koje uključuje i glavnog pregovarača i pregovaračku skupinu. Hrvatski pregovori formalno su počeli 3. listopada 2005. na prvoj sjednici međuvladine konferencije između članica EU-a i RH. U okviru priprema za te pregovore, Sabor RH je 19. siječnja 2005. donio Deklaraciju o temeljnim načelima pregovora za punopravno članstvo RH u EU i Odluku o osnivanju Nacionalnog odbora kao radnog tijela Sabora za praćenje pregovora.
El Cerrito Jardines, Tangamandapio
El Cerrito Jardines je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Michoacán, u opštini Tangamandapio.
Prema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 33 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 1652 m.
Quattro Vie, Firenze
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 101 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 309 m.
Pristupanje Hrvatske Europskoj uniji
Pregovaračka poglavlja
Pravna stečevina podijeljena je u 35 tematskih poglavlja, koja se ujedno smatraju i poglavljima pregovora. Do ulaska u članstvo Europske unije svaka država kandidatkinja dužna je preuzeti cijelu pravnu stečevinu EU-a i biti i osposobiti se za njihovo učinkovito primjenjivanje. Država kandidatkinja može zatražiti i prijelazno razdoblje ukoliko do njenog ulaska u Europsku uniju, zbog nekakvih opravdanih razloga, nije u mogućnosti u potpunosti primijeniti pravnu stečevinu. Pod tim prijelaznim razdobljem smatra se dodatni vremenski rok koji se daje državi kandidatkinji da uskladi nacionalno zakonodavstvo s pravnom stečevinom, ali da se ne narušavaju slobode tržišnog natjecanja ili ne utječe na djelovanje unutarnjeg tržišta zajednice. Isto tako, prijelazni rok može biti dogovoren i u interesu Europske unije. Iznimno, državama kandidatkinjama mogu biti odobrena i trajna izuzeća od primjene pravne stečevine.
Los Fresnos, Atotonilco el Alto
Prema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 75 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 1966 m.
Pristupanje Hrvatske Europskoj uniji
Početak pregovora
Nakon političke odluke Europskog vijeća o otvaranju pregovora s državom kandidatkinjom i sazivanju bilateralne međuvladine konferencije o pristupanju, pregovori formalno započinju održavanjem prve sjednice međuvladine konferencije na ministarskoj razini. Na toj sjednici predstavljaju se opća stajališta i ne ulazi se u sadržajne pregovore i pregovore o pojedinim poglavljima.
Hrvatska je pristupne pregovore započela 3. listopada 2005. godine, iako je to bilo predviđeno za 16. ožujka iste godine, no nije postignuta suglasnost o otvaranju pristupnih pregovora, jer je jedan od uvjeta za početak pregovora bila i puna suradnja s Međunarodnim kaznenim sudom za bivšu Jugoslaviju. Hrvatska tada nije zadovoljila taj uvjet, jer se ključnim smatralo uhićenje generala Hrvatske vojske Ante Gotovine.
Zločini ustaša nad stanovništvom kotara Bosanska Gradiška
Zločini ustaša nad stanovništvom kotara Bosanska Gradiška predstavljaju primer masovnih zločina genocida nad srpskim stanovništvom Kozare i Bosanske krajine koje je sprovodio ustaški režim Nezavisne Države Hrvatske, tokom Drugog svetskog rata, uz učešće formacija i organa Trećeg Rajha.
Pristupanje Hrvatske Europskoj uniji
Početak pregovora
Pregovori o članstvu u Europskoj uniji podijeljeni su u nekoliko faza. Prva faza, analiza usklađenosti zakonodavstva zemlje kandidata s europskim propisima (tzv. screening) započela je nakon otvaranja pregovora, 20. listopada 2005. godine, i trajala je do 18. listopada 2006. Osnovna je svrha screeninga utvrditi postojeće razlike u svakom poglavlju pregovora između zakonodavstva države kandidatkinje i pravne stečevine Europske unije s kojom je do trenutka pristupanja u članstvo potrebno uskladiti nacionalno zakonodavstvo. Na temelju analize od države kandidatkinje očekuje se da pokaže hoće li moći u cijelosti prihvatiti pravnu stečevinu Europske unije u pojedinom poglavlju pregovora i uskladiti uočene razlike u zakonodavstvu ili ima namjeru zatražiti odgovarajuća prijelazna razdoblja za potpuno usklađivanje i punu provedbu. Screening se provodi zasebno za svako poglavlje pregovora, a njegovo trajanje po pojedinom poglavlju ovisi o opsegu i količini pravne stečevine. Iskustva pokazuju da screening može trajati od jednoga dana do nekoliko tjedana. Cjelokupan postupak screeninga uobičajeno traje oko godinu dana. Nakon završetka analitičkoga pregleda Odluku o otvaranju pregovora u pojedinom poglavlju, ovisno o ocjeni spremnosti države kandidatkinje, donose države članice u okviru Vijeća Europske unije.
Zločini ustaša nad stanovništvom kotara Bosanska Gradiška
Kotar/opština Bosanska Gradiška je imala najveće poimenice poznate gubitke stanovnika na tlu Jugoslavije, u apsolutnim brojkama, nakon kotara Bosanska Dubica i grada Beograda. Na tlu Bosne i Hercegovine kotar Bosanska Gradiška imao je najveće gubitke nakon susednog kotara Bosanska Dubica koji je tokom rata izgubio najmanje 16.155 (53%) stanovnika. S obzirom da je kotar Bosanska Gradiška imao veći broj stanovnika od kotara Bosanska Dubica, procentualni gubici kotara Bosanska Gradiška su manji u odnosu na susedni kotar, iako su oba kotara imala brojčano podjednake gubitke.
Pristupanje Hrvatske Europskoj uniji
Početak pregovora
Otvaranjem pregovora o pojedinom poglavlju započinje sadržajna faza pregovora tijekom koje se pregovara o uvjetima pod kojima će država kandidatkinja prihvatiti, primijeniti i provesti pravnu stečevinu Europske unije u tom poglavlju, uključujući prijelazna razdoblja koja je eventualno zatražila država kandidatkinja. Nakon postizanja dogovora između Europske unije i države kandidatkinje o pojedinom poglavlju pregovora, uz ispunjenost preduvjeta za njegovo zatvaranje, ono se smatra privremeno zatvorenim. Formalnu odluku o tome donosi međuvladina konferencija na ministarskoj razini. Sve do sklapanja Ugovora o pristupanju, ako se u tom poglavlju pravne stečevine donesu bitno novi propisi ili ako država kandidatkinja ne ispuni preduvjete i obveze koje je preuzela za to poglavlje pregovora, postoji mogućnost njegova ponovnog otvaranja.
Zločini ustaša nad stanovništvom kotara Bosanska Gradiška
Kotar/opština Bosanska Gradiška tokom tokom Drugog svetskog rata izgubio je najmanje 16.067 stanovnika. Ustanovljeno je da su ustaše i organi Nezavisne Države Hrvatske odgovorni za smrt najmanje 11.653 stanovnika kotara, ali logično je pretpostaviti da su ustaše odgovorne i za smrt većeg dela od 3.823 stanovnika za koje nije bilo moguće ustanoviti formaciju odgovornu za stradanje.
Pristupanje Hrvatske Europskoj uniji
Početak pregovora
Prema sadašnjem tijeku pregovora i predviđanjima, Hrvatska bi pregovore mogla završiti do kraja prve polovine 2010. godine, nakon čega će uslijediti potpisivanje Ugovora o članstvu, te sam ulazak. Prema nekim najavama, to bi se najranije moglo dogoditi sredinom 2010., a predviđanja sežu i do 2014. Naime, osim uvjeta koji Hrvatska mora ispuniti da bi ušla u punopravno članstvo, prepreke za njezin ulazak su i aktualni odnosi unutar same Unije i problemi sa susjednom Slovenijom, koja blokira ulazak Hrvatske u Europsku uniju zbog neriješenih bilateralnih pitanja, a poseno se to odnosi na razgraničenje na kopnu i moru.
Zločini ustaša nad stanovništvom kotara Bosanska Gradiška
Kotar Bosanska Gradiška imao je najveći broj stradale dece i osoba ženskog pola u odnosu na sve ostale kotareve/srezove/opštine na tlu Jugoslavije u Drugom svetskom ratu, što dovoljno svedoči o izloženosti genocidu lokalnog srpskog i romskog stanovništva.
Kotar Bosanska Gradiška imao je najveće gubitke srpskog stanovništva na tlu čitave Jugoslavije, posle kotara Bosanska Dubica.
Pristupanje Hrvatske Europskoj uniji
Prvi izvještaj o napretku
Početkom studenog 2005. godine, Europska komisija je objavila prvo izvješće o napretku Hrvatske o ispunjavanju uvjeta za članstvo. Ovaj izvještaj obuhvaća razdoblje od travnja 2004. do rujna 2005. godine, a u njemu je ocijenjeno da nema velikih teškoća u ispunjavanju političkih kriterija, te da je Hrvatska zemlja s djelotovornim tržišnim gospodarstvom koja će se, ako nastavi s reformama, uspješno nositi s europskom konkurencijom. Pozitivni pomaci utvrđeni su u položaju nacionalnih manjina, sudstva i regionalne suradnje. Naglašeno je i da treba više raditi na suzbijanju korupcije, iako postoje napredak u tom području.
Zločini ustaša nad stanovništvom kotara Bosanska Gradiška
Najveći broj stanovnika kotara koji je izgubio život u ratnim okolnostima, živeo je u potkozarskim selima u zapadnom delu kotara. Oni su ubijeni u zavičaju ili su uhvaćeni i deportovani u ustaške logore, mnogi potom u nacističke logore, tokom Operacije Kozara, koju su sprovele oružane snage Nezavisne Države Hrvatske i Trećeg Rajha.
Pristupanje Hrvatske Europskoj uniji
Prvi izvještaj o napretku
U pogledu ispunjavanja obveza za članstvo, napredak se ocijenjuje u 33 poglavlja. Od tih poglavlja Hrvatska je napredovala u poglavljima: Sloboda kretanja robe, Javne nabave, Informacijsko društvo, Obrazovanje i kultura, Vanjska, sigurnosna i obrambena politika. Područja u kojima je potrebno uložiti dodatne napore podijeljena su u tri skupine:
Zločini ustaša nad stanovništvom kotara Bosanska Gradiška
Broj stradalih bio bi veći da se fašistima tokom Operacije Kozara 1942, ali i u prethodnoj godini, nisu suprotstavile snage Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije.
Pristupanje Hrvatske Europskoj uniji
Prvi izvještaj o napretku
Spomenut je i slučaj genarala Ante Gotovine, koji još nije bio uhićen i predan međunarodnom sudu za ratne zločine na prostoru bivše Jugoslavije u Haagu i neizravno je dato do znanja da je puna suradnja s ovim sudom uvjet za daljim nastavkom pregovora.
Drugi izvještaj o napretku
Drugi izvještaj o napretku Hrvatske koji objavljuje Europska komisija, objavljen je 8. studenog 2006. godine. Istaknuto je da Hrvatska napreduje u mnogim područjima, ali da je to napredovanje sporo. Posebno se to odnosi na povratak izbjeglica i prava nacionalnih manjina. Ustanovljeno je da je Hrvatska zemlja s djelotvornim tržišnim gospodarstvom, niskom inflacijom i stabilnim tečajem. Najviše je zamjereno Hrvatskoj sporost u suzbijanju korupcije, veliki vanjski dug, trgovački deficit, te spora strukturna reforma. Sveukupno je ocijenjeno da je Republika Hrvatska unaprijedila sposobnost preuzimanja obveza koje proizlaze iz članstva i da pojačane napore mora uložiti u poglavlja: Slobodno kretanje kapitala, Politika tržišnog natjecanja, Poljoprivreda, Pravda sloboda i sigurnost, Pravosuđe i Okoliš.
Zločini ustaša nad stanovništvom kotara Bosanska Gradiška
Imenom i prezimenom utvrđeno je 9.962 žrtve sa područja kotara Bosanska Gradiška koji su stradali u sistemu logora Jasenovac. Kotar Bosanska Gradiška je područje koje je pojedinačno dalo najviše žrtava Jasenovca i Stare Gradiške.
Pristupanje Hrvatske Europskoj uniji
Drugi izvještaj o napretku
=== Treći izvještaj o napretku === Europska komisija je svoje treće izvješće o napretku Hrvatske objavila 6. studenog 2007. godine u kojem je ocijenjeno da pregovori s Hrvatskom dobro napreduju i da dolaze u konačnu fazu. Kao i u prethodnom izvješću, od Hrvatske se traži pojačan napor u poboljšanju statusa manjinskih prava i povratka izbjeglica. Hrvatska je još jednom upozorena na vanjski deficit koji bi mogao utjecati na makroekonomsku stabilnost, koja je označena kao stabilna, uključujući i nisku inflaciju. I u ovom izvješću hrvatskog je gospodarstvo ocijenjeno kao funkcionalno tržišno, koje bi se moglo nositi s europskom konkurencijom, pod uvjetom da se provedu reforme koje će smanjiti strukturne slabosti. Hrvatska još uvijek ne bilježi znatan napredak u području javne uprave i u borbi protiv korupcije.
=== Četvrti izvještaj o napretku === Četvrti izvještaj o napretku Hrvatske, Europska komisija je objavila 5. studenog 2008., a obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2007. do 3. listopada 2008. godine. Ocijenjeno je da je ostvaren napredak u reformi državne uprave, ali da su pravni temelji za izgradnju moderne i stručne države još nepotpuni. Reforme u pravosuđu se nastavljaju, ali relativno sporim tempom. Ista situacija je i s korupcijom. Iako je ostvaren određeni napredak, korupcija je i dalje vrlo raširena, a administrativni kapaciteti državnih tijela za borbu protiv korupcije i dalje su nedostatni. Što se tiče ljudskih prava, ocijenjeno je da se u Hrvatskoj poštuje međunarodni zakon o ljudskim pravima, uz neke specifične nedostatke vezane uz dužinu trajanja postupaka i nedostatke pravosudnog sustava. Bilo je i prigovora na provedbu antidiskriminacijskog zakona, jer razina zaštite od diskriminacije i sudsko procesuiranje nije u skladu s normama EU. Ustanovljeno je da postoji napredak kada je riječ o provedbi Ustavnoga zakona o pravima nacionalnih manjina, ali glavni nedostatak i dalje je nedovoljna zastupljenost manjina u državnoj upravi, pravosuđu i policiji. U području regionalne suradnje i međunarodnih obveza ocijenjeno je da Hrvatska i dalje surađuje s Međunarodnim sudom u Haagu, ali da nisu dostavljeni svi spisi koji se od Hrvatske traže. Nije bilo velikih zamjerki za odnose Hrvatske s državama iz okruženja. I u ovom izvješću hrvatsko gospodarstvo je ocijenjeno kao funkcionalno tržišno s ukupnom trgovinom roba i usluga većom od 100% BDP-a.
=== Peti izvještaj o napretku === Peti izvještaj o napretku Hrvatske objavljen je 14. listopada 2009., a obuhvaća razdoblje od početka listopada 2008. do sredine rujna 2009. godine. Između ostalog, ocijenjeno je provedba Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju bila neujednačena. Hrvatska nije u pojedinim poglavljima napredovala u skladu s planovima, što se prvenstveno odnosi na poglavlja Pravosuđe i temeljna ljudska prava, Tržišno natjecanje i Prometna politika. Ukazano je i na sporost reforme državne uprave i reformi u pravosuđu, iako su primjetni pomaci. Najveći problemi Hrvatske su i dalje korupcija, koja je i dalje raširena, a instrumenti za njezino suzbijanje ne provode se s dovoljno odlučnosti, osobito kad je riječ o korupciji u politici. Usmjerava se pozornost i na nedovoljno kažnjavanje ratnih zločina, kao i na mnogobrojne probleme manjinskih zajednica, posebice Srba i Roma.