Perzijski_zaljev
Fauna
Najveći sisavci u Perzijskom zaljevu su kitovi, dupini, pliskavice i sirene. Vrste kitova koje redovito obitavaju zaljevom uključuju ulješure, grbavog, Brydeovog i perajastog kita, dok u njegove istočnije krajeve koji su više izloženi Indijskom oceanu ponekad zalazi i plavetni kit, najveća živuća životinja na Zemlji. Ostale prisutne vrste iz reda Cetacea su orke, zatim crni, tamnoleđi, Rissov, dugokljuni tropski, šiljatoglavi bjeloprsi, dugokljuni obični, prugasti i indopacifički grbavi dupin, te bezperajasta pliskavica. Niti jedna od navedenih vrsta nije endem već su rasprostranjene diljem svjetskih mora ili pak Indijskog oceana. Jedna od jedinstvenih vrsta morskih sisavaca u zaljevu je dugong iz reda sirena. Broj jedinki dugonga procjenjuje na oko 7300 što Perzijski zaljev čini drugim najvećim staništem nakon obala Australije. Rasprostranjeni su isključivo uz jugozapadnu obalu odnosno u pličinama Bahreinskog zaljeva odnosno uvalama Emirata i hrane se morskim travama. O dugoj prisutnosti ovih životinja svjedoče najstarije ikad pronađene kosti dugonga na otoku Akab koje se datiraju u kasni 5. milenij pne. Reptili Perzijskog zaljeva uključuju izuzetno opasne morske zmije, te vrste morskih kornjača kao što su Caretta caretta, Chelonia mydas, Eretmochelys imbricata, Lepidochelys olivacea i Dermochelys coriacea. U močvarama na mezopotamskoj obali odnosno ušćima istočnih rijeka također je prisutna i mekooklopna kornjača Rafetus euphraticus. mini|lijevo|200px| [[Morski pas Carcharhinus leucas, najopasnija riba Perzijskog zaljeva i njegovih pritoka]] Perzijski zaljev stanište je stotinama vrsta riba: prema stručnim procjenama iz 1940-ih bilo ih je 336 raspoređenih u 107 porodica, dok podatci iz 2000-ih govore o više od 700 vrsta. Okvirno se mogu podijeliti na zrakoperke (>63 porodice) i hrskavičnjače (>7 porodica), a endemske vrste uključuju Diplodus noct, Doryrhamphus excisus abbreviatus i Rhabdosargus haffara. Najznačajnije vrste za komercijalni ribolov su srdela, grboglavka, španjolska skuša, tuna i plosnatice, a njihov izlov pa tako i broj bitno ovisi o lokalnim šijitskim ili sunitskim svjetonazorima prema kojima jedne spadaju u halal odnosno druge u haram. Hrskavičnjače su najveće ribe u Perzijskom zaljevu i broje 28 vrsta: četiri ražopsa, po dvije drhtulje i pilašice, te 20 plavetnih pasa. Goleme ali bezopasne kitopsine redovita su pojava u istočnom dijelu zaljeva, a najopasniji među morskim psima je Carcharhinus leucas (tzv. pas bik). Osim što napada ribare i sakupljače bisera na moru, redovito ulazi u sjeverne rijeke poput Karuna ili Tigrisa te bez provociranja napada plivače, djecu i perače odjeće. Deseci napada i smrtni slučajevi zabilježeni su duž 420 km Karunovog toka s iranske strane, a s iračke čak do Bagdada. Među ostalim ribljim vrstama opasnim za ljude je i egzotična Heteropneustes fossilis iz reda somovki koja se pojavljuje u bočatim močvarama Huzestana. mini|desno|200px| [[Koralji]] Oko 80 % ribljih vrsta usko je vezano uz koralje koji su rasprostranjeni u svim dijelovima Perzijskog zaljeva. Uz emiratsku obalu nalazi se 34 vrsta koralja, uz saudijsku 50, a najviše uz iransku. Među vrstama nema endema već su sve usko povezane s onima u Indijskom oceanu. Vrste meduza uključuju Aequorea aequorea, Aequorea rnacrodactyla i Aequorea pensilis iz reda Leptomedusae, zatim Olindias singularís iz reda Limnomedusae, te Tamoya gargantua, Pelagia noctiluca, Sanderia malayensis, Crambionella orsini i Catostylus perezi. Potonja je najveća među nabrojanima i prosječni promjer joj je 160 mm.