Jajce
Geografija
Na klimatske karakteristike općine Jajce veliki uticaj imaju geografski položaj, te lokalni morfološki faktori. Općina Jajce je smještena između 44°13'50 i 44°27'18 s.g.š., i pripada južnom dijelu sjevernog umjerenog klimatskog pojasa. Područje općine Jajce, po svom geografskom položaju, ima umjereno-kontinentalnu klimu, čiji uticaj dolazi dolinom Vrbasa iz Panonske nizije, sa određenim specifičnostima izazvanim lokalnim reljefom. Odlike umjereno-kontinetalne klime su oštre zime i topla ljeta. Riječ je o klimatskom tipu Cf (po Köppenu) i to podtipovima Cfb ili umjereno toploj i vlažnoj klimi s toplim ljetom i Cfc ili umjereno toploj i vlažnoj klimi sa svježim ljetom. Cfb klima (čije su glavne odlike toplo ljeto sa temperaturom najtoplijeg mjeseca nižom od 22 °C, a najmanje 4 mjeseca imaju prosječnu temperaturu iznad 10 °C) vlada na većem dijelu općinskog teritorija, dok je Cfc klima (čije su glavne odlike svježe ljeto, pri čemu 1-4 mjeseca imaju prosječnu temperaturu višu od 10 °C, najhladniji mjesec temperaturu nižu od -3 °C) zastupljena samo u krajnjim istočnim i sjeveroistočnim dijelovima općine, koji se nalaze na višim hipsometrijskim nivoima. Srednja godišnja temperatura zraka se kreće od 9,5 °C do 11,1 °C, a godišnja suma padavina od 830 do 1150 mm. Temperaturne amplitude su znatne, a četiri godišnja doba su jasno izražena. U pogledu padavina nema izrazitog sušnog razdoblja. Maksimum padavina je krajem proljeća i početkom ljeta, a minimum u januaru ili februaru. Na osnovu dugogodišnjeg osmatranja, utvrđeno je da srednja godišnja temperatura zraka iznosi 10,7 °C. Najhladniji mjesec je januar sa srednjom mjesečnom temperaturom zraka od -0,8 °C, a najtopliji juli sa srednjom mjesečnom temperaturom zraka od 19,2 °C, tako da godišnje kolebanje srednje temperature zraka iznosi oko 20 °C, što klimi općine Jajce daje umjereno-kontinentalno obilježje. Apsolutna maksimalna temperatura zraka iznosi 38,6 °C (zabilježena 18. augusta 2003. godine), a apsolutna minimalna temperatura zraka je -25,4 °C (zabilježena 24. januara 1963. godine). Negativne temperature se nisu javljale samo u tri mjeseca u toku godine, i to u junu, julu i augustu, dok istovremeno samo u decembru, januaru i februaru maksimalna temperatura nije nikad prešla 21,0 °C, što takođe govori o izraženim godišnjim temperaturnim amplitudama. Prosječno prvi dan sa pojavom mraza (minimalna temperatura zraka ≤0,0 °C) je 29. oktobar, a prosječno posljednji dan sa pojavom mraza je 17. april. U tom periodu mraznih dana ima prosječno 97. Srednji godišnji broj dana sa maksimalnom temperaturom zraka ≤0,0 °C je 22, toplih dana (Tmax ≥ 25 °C) ima 76, jako toplih (Tmax ≥ 30 °C) ima 19, dok se situacije sa minimalnom temperaturom zraka većom od 20 °C (tzv. tropske noći) dogode u prosjeku svake pete godine jednom. Pojava temperaturnih inverzija u zimskom periodu nije zanemarljiva. To je pojava kada se na dnu Jajačke kotline stvara jezero hladnog zraka, čija je temperatura niža od one u višim slojevima atmosfere. Visina inverzionog sloja je obično od 400 do 800 metara. Pri takvim vremenskim stanjima, kada je vrijeme stabilno bez vjetra, povećana je mogućnost stvaranja magle, kao i opasnost od zagađenja. Srednja godišnja relativna vlažnost zraka se kreće oko 78 %. Najmanja je u periodu od aprila do augusta, a najveća u novembru, decembru i januaru. Ovo su normalne vrijednosti srednje relativne vlažnosti zraka za klimatsko područje općine Jajce. Prosječna godišnja količina padavina iznosi oko 900 mm u užoj oblasti oko grada Jajca, do preko 1000 mm na padinama okolnih brda i planina, jer prosječna suma padavina raste sa nadmorskom visinom. Najviše padavina ima u proljeće i ljeto, pa je tako juni mjesec sa najvećom prosječnom količinom padavina (96 mm u periodu 1961. – 1990. godine). Najmanje padavina ima u hladnijem dijelu godine, a mjesec sa najmanjom prosječnom količinom padavina je januar. Prosječan godišnji broj dana sa kišom kao meteorološkom pojavom je 119 dana u općini Jajce. Dnevne količine padavina veće od 50 mm zabilježe se u prosjeku svake četvrte godine. Maksimalna dnevna količina padavina od 90 mm, zabilježena je 20. oktobra 1990. godine. Prosječan godišnji broj dana sa snijegom kao meteorološkom pojavom u općini Jajce je 35. Januar je mjesec sa prosječno najviše sniježnih dana (8 dana). Prosječno prvi dan sa snježnim pokrivačem je 26. novembar, a prosječno posljednji dan sa snježnim pokrivačem je 1. april. Broj dana sa snježnim pokrivačem ≥ 10 cm, prosječno godišnje iznosi 26 dana, a najviše u januaru (9 dana). Broj dana sa snježnim pokrivačem ≥ 30 cm, prosječno godišnje iznosi 6 dana, najviše u januaru (2-3 dana). Prethodni podaci se odnose na užu oblast grada Jajca, a broj dana sa snježnim pokrivačem zakonito raste sa porastom nadmorske visine, pa tako broj dana sa snježnim pokrivačem ≥ 30 cm na 600 m nadmorske visine iznosi prosječno 21 dan, a na 800 m nadmorske visine iznosi prosječno 39 dana. Maksimalna visina snježnog pokrivača u periodu 1961. – 1990. godine iznosi 77 cm, zabilježena u februaru 1963. godine. U periodu 2002. – 2006. godine maksimalna visina snježnog pokrivača registrovana je u januaru 2003. godine i iznosila je 53 cm. Broj dana s maglom najveći je u jesenjim, a najmanji u proljetnim mjesecima. To je posljedica prirodnih karakteristika prostora općine Jajce, kao i veće zatvorenosti doline Vrbasa, u dijelu koji pripada općini Jajce. Povećan broj dana s maglom u jesenjim mjesecima, naročito kasnijim, posljedica je i temperaturnih inverzija, koje su redovna pojava u zatvorenim depresijama. Povećan broj maglovitih dana u augustu (7 dana) posljedica je intenzivnog isparavanja vazdušne struje koja tokom noći (noćni vjetar, tzv. noćnik) puše sa planinskog oboda u nizijske dijelove općine, tj. od viših prema nižim hipsometrijskim nivoima. Oblačnost je najveća tokom jesenjih mjeseci, a najmanja ljeti i u proljeće, jer nakon kratkotrajnih i plahovitih ljetnjih pljuskova nastupi brzo razvedravanje. Vjetar, odnosno učestalost, pravac i brzina vjetra zavise od orografskih karakteristika terena. Na prostoru općine Jajce dominantni su zapadni, sjeverni i južni pravci vjetra. Što se tiče srednje brzine vjetra, može se reći da su skoro podjednako zastupljeni svi pravci po srednjim brzinama, što je posljedica položaja hidrometeorološke stanice na vrhu brijega, dok u dolinama Vrbasa, Plive i drugih rijeka zavise od orijentacije doline. Srednja godišnja brzina vjetra iznosi 1,5 m/s, što je posljedica velikog uticaja tišina (kalme (C) – periodi bez vjetra) od 59,3 %. Na području općine Jajce vjetar od 8 i više Bofora (brzina vjetra ≥ 17,1 m/s) zabilježi se u prosjeku osam puta godišnje. Oluja, 9 Bofora (brzina vjetra veća od 21 m/s) desi se u prosjeku tri puta godišnje. Maksimalna brzina vjetra od 30,5 m/s (orkanska oluja) je zabilježena u februaru 1990. godine. Brzina vjetra raste s nadmorskom visinom, pa su zato brzine vjetra u Jajačkoj kotlini i dolinama Vrbasa i Plive manje u odnosu na više hipsometrijske nivoe. Vazdušna strujanja su takođe posljedica i orijentacije doline Vrbasa, doline Plive i njenih jezera, ali i dinarske direktrise krupnih jedinica reljefa u planinskom prostoru općine. Međutim, lokalne odlike reljefa, odnosno smještaj naselja u proširenju doline Vrbasa, uslovljavaju pojavu lokalnih vazdušnih strujanja u smislu smjene dnevnog i noćnog vjetra, tj. danika i noćnika. "Danik" puše iz doline prema planinskom obodu, a noćnik sa planinskog oboda prema dolini. Danik je posljedica dnevnih temperaturnih karakteristika, a noćnik noćnih temperaturnih karakteristika određenih područja u okviru općine Jajce. Ukratko, općina Jajce se u klimatskom pogledu odlikuje toplim ljetima i ne suviše dugim, ali hladnim zimama, sa priličnom količinom padavina u obliku snijega, izraženošću godišnjih doba i većom količinom padavina u toplijem periodu godine, i to u vidu jakih pljuskova. Dakle, na osnovu karakteristika pojedinih klimatskih elemenata, područje općine Jajce ima obilježja kontinentalne, tj. umjereno-kontinentalne klime.