cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
CIP
U izdavaštvu i bibliotekarstvo CIP je kratica koja označava engleske riječi Cataloging in Publication ili Cataloguing in Publication (doslovno: Katalogiziranje u izdanju) te predstavlja najosnovnije kataloške podatke za neko djelo prije nego što ga izda nacionalna biblioteka ili neka druga ustanova države u kojoj je provotno objavljen. Ime odražava korisnu praksu da se ta informacija bilježi u svim naknadnim izdanjima — u slučaju knjiga, na dnu stranice za autorska prava - s obzirom da pomaže manje iskusnim priređivačima kataloga pri dodavanju primjeraka u njihove kolekcije. Osoblje zaduženo za CIP-ove pri nacionalnim bibliotekama obično ograničava opseg djela za koje će biti pripremljen CIP, i to tako što prethodno traži pomoć osoblja izdavača.
Svaka nacionalna biblioteka obično sadrži vlastitu bazu podataka za vlastite unose.
Dolo, Venezia
Dolo je općina (comune) u Italiji u provinciji Venecija, u regiji Veneto.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 8410 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 4 m.
NGC 198
NGC 198 je galaksija u zviježđu Ribe.
Svjetionik
thumb|Svjetionik — Lyngvig, [[Danska.]] thumb|
Svjetionik (ijek.) ili svetionik (ek.), uređaj, uglavnom kao viša zgrada, koji emisijom svjetlosnih signala omogućava brodovima navigaciju.
Svaki svjetionik ima svoju karakterističnu i stalnu boju svjetla — bijela, crvena ili zelena, te precizan vremenski slijed tame i svjetla, tako da pomorci mogu sigurno utvrditi s kojeg svjetionika dolazi svjetlo. Lokacija i karakteristike svjetionika su unešene u pomorske karte, vidi na primjeru zapisa. Najmoćniji svjetionici koji su bili postavljeni na visoke tornjeve imali su domet do 50 km. S većim svjetionicima upravljaju svjetioničari koji žive u svjetioniku ili njegovoj blizini. Manji svjetionici u luci za označevaje mola sada su automatizirani. Mnogi svjetionici izgrađeni su na izoliranim otocima i teško pristupačnim hridima. Danas svjetionike zamjenjuju moderniji navigacijski uređaji, koji uz pomoć satelitske navigacije omogućuju još sigurniju plovidbu.
Svjetlosni znakovi svjetionika
Na pomorskoj karti su uz oznaku za svjetionik još dane slovne oznake koje interpretiraju rad svjetionika. Simboli su slijedeći:
Primjer zapisa svjetlosnog signala svjetionika
thumb|250px|Svjetionik na [[hridi Porer kod Pule.]] Neki proizvoljni svjetionik ima na pomorskoj karti pri oznaci za svjetionik još dodatni zapis primjer: B Bl (3) 10s 8 M – što znači da svjetionik emitira sljedeće svjetlosne signale – tri bijela kratka bljeska u skupini jedan za drugim, zatim pauza (stanka) deset sekundi, pa opet tri bijela bljeska, itd., nominalni domet (vidljivost) u toku dana pri sunčanom vremenu i idealnim uvjetima je 8 milja.
Povijest
Već u starom vijeku postavljali su na vidljivim mjestima u mediteranskim lukama svjetla ili lomače, da su po noći pokazivali put brodovima. Najviši svjetionik, koji je bio visok oko 50 metara, izgrađen je oko 280. pne. na otoku Faros neposredno ispred egipatskog grada Aleksandrije — Aleksandrijski svjetionik.
Hrvaški Brod
Hrvaški Brod je naselje u jugoistočnoj Sloveniji, u Dolenjskoj.
Nalazi se u općini Šentjernej.
Zemljopisni položaj ovog sela je 45° 52' 32" sjeverne zemljopisne širine i 15° 21' 10" istočne zemljopisne dužine, na nadmorskoj visini od 153 m.
2002. su u Hrvaškom Brodu živjela 72 stanovnika.
Los Velasco, Tecolutla
Los Velasco je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Veracruz, u opštini Tecolutla.
Prema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 26 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 72 m.
La Providencia, Huamantla
La Providencia je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Tlaxcala, u opštini Huamantla.
Prema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 23 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 2398 m.
Familia Gámez, Mexicali
Familia Gámez je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Baja California, u opštini Mexicali.
Prema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 33 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 9 m.
Ponitz
Ponic je opština u njemačkoj saveznoj državi Tiringija. Jedno je od 40 opštinskih središta okruga Altenburger Land. Prema procjeni iz 2010. u opštini je živjelo 1.736 stanovnika. Posjeduje regionalnu šifru (AGS) 16077039.
Geografski i demografski podaci
mini|levo|250px|Položaj opštine u okrugu Altenburger Land Ponic se nalazi u saveznoj državi Tiringija u okrugu Altenburger Land. Opština se nalazi na nadmorskoj visini od 223 metra. Površina opštine iznosi 17,0 km². U samom mjestu je, prema procjeni iz 2010. godine, živjelo 1.736 stanovnika. Prosječna gustina stanovništva iznosi 102 stanovnika/km².
Bibanje
Bibanje je naseljeno mesto u Republici Makedoniji, u severozapadnom delu države. Bibanje pripada opštini Mavrovo i Rostuša.
Geografski položaj
Naselje Bibanje je smešteno u severozapadnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg većeg grada, Gostivara, naselje je udaljeno 45 km zapadno.
Fred Ott's Sneeze
Fred Ott's Sneeze je američki kratki crno-bijeli nijemi film snimljen 1894. u režiji Williama K.L. Dicksona. Sastoji se od jednog kadra u trajanju od 5 sekundi koji prikazuje kako Fred Ott, jedan od zaposlenika Thomasa Edisona kiše. Film je predstavljao jedan od nekoliko filmova koje je Edison dao izraditi u studiju Black Maria kako bi testirao, a kasnije i promovirao svoj sistem snimanja pokretnih slika poznat kao Kinetoskop. U konkretnom slučaju je film snimljen kako bi se pojedinačne sličice mogle objaviti u članku za časopis Harper's Weekly. Ott je kihanje izazvao prethodno ušmrknuvši burmut. Za historiju filma je važan kao prvi film na kome je službeno registrirano autorsko pravo. Ono je isteklo 1923. i film se otada nalazi u javnoj domeni.
Bibanje
Geografski položaj
Klima u naselju je planinska.
Istorija
Prema podacima Vasila Knčova iz 1900. godine u selu je živelo 90 Albanaca islamske veroispovesti i 32 Albanca hrišćanske veroispovesti.
Prema sekretaru Bugarske egzarhije Dimitru Miševu 1905. godine hrišćansko stanovništvo sela činilo je 36 Albanaca.
Godine 1911. u Bibanju su bile 32 albanske kuće. Tada je većina pravoslavnih meštana bila vernici Srpske pravoslavne crkve.
Stanovništvo
Po popisu stanovništva iz 2002. godine Nistrovo je imalo 31 stanovnika.
Pretežno stanovništvo u naselju su Albanci (100%).
Većinska veroispovest u naselju je islam. Do početka 20. veka značajan deo meštana je bila pravoslavne veroispovesti.
El Pedregal, Yajalón
El Pedregal je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Chiapas, u opštini Yajalón.
Prema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 35 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 1009 m.
Colonia Xochiltepec Segunda Sección, Magdalena
Colonia Xochiltepec Segunda Sección je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Jalisco, u opštini Magdalena.
Prema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 85 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 1429 m.
Sebastián Lerdo de Tejada, Durango
Sebastián Lerdo de Tejada je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Durango, u opštini Durango.
Prema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 1712 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 1884 m.
Henryk Sienkiewicz
Henryk Adam Aleksander Pius Sienkiewicz [ ˈxɛnrɨk ˈadam alɛˈksandɛr ˈpʲus ɕɛnˈkʲevʲit͡ʂ ]  (pseudonim Litwos  [ ˈlitfɔs ] ) (Wola Okrzejska, 5. maja 1864. – Vevey, 15. novembra 1916.), poljski književnik.
Za roman Quo vadis nagrađen je 1905. godine Nobelovom nagradom za književnost. Neizmjerno je bio popularan u Poljskoj. Godine 1900. je nacionalnim doprinosima skupljeno dovoljno sredstava da mu se kupi dvorac u kojemu su živjeli njegovi preci.
Gimnazija
Gimnazija je općeobrazovna srednja škola koja traje četiri godine, u koju se može upisati nakon završetka osnovne škole. Svrha obrazovanja u gimnaziji je razviti kod učenika intelektualnu širinu, potrebu za novim spoznajama i djelovanjima, istraživačku radoznalost, te osposobiti ih za razložno i stvaralačko mišljenje te samostalno učenje.
Kao općeobrazovna škola gimnazija je prijelazni stupanj k profesionalnom osposobljavanju u višim i visokim školama te fakultetima, tj. ona u pravilu ne osposobljava učenika za neko posebno zanimanje već ga uglavnom usmjerava na daljnje školovanje.
Etimologija
Naziv potiče od antičke grčke reči „γυμνάσιον“ koja predstavlja fizičko i intelektualno obrazovanje mladih. U nemačkom jeziku i u većem delu Evrope je današnja reč „gimnazija“ zadržala značenje intelektualnog obrazovanja a u engleskoj reči „-{gym}-“ je ostalo značenje fizičkog.
Lapsus
Lapsus (lat.: posrtaj; greška, pogreška) nehotična je greška u govoru, pri pisanju ili dosjećanju; omaška. Po Frojdu, u njegovoj ranoj teoriji psihoanalize, lapsus predstavlja djelo koje ukazuje na podsvjesnu želju.
Vrste lapsusa
U literaturi se spominju tri vrste lapsusa ovisno o načinu komunikacije:
Rustenburg
Rustenburg je najveći grad u južnoafričkoj provinciji Sjeverozapad od 109 451 stanovnika, Općina Rustenburg ima 387 097 stanovnika.
Rustenburg je u Južnoafričkoj Republici poznat po najvećem rudniku platine koji se nalazi 13 km istočno od grada.
Historija
Rustenburg su osnovali Burski kolonisti 1850. na sigurnom mjestu od napada domorodačkog stanovništva, zbog tog su ga i nazvali Rust(odmorište)enburg. Grad je dobio na važnosti za vrijeme političkih previranja oko sudbine burske Južnoafričke Republike - Transvaal jer se tu na obližnjoj farmi - Boekenhoutfontein, nalazio dom predsjednika republike Paula Krugera (1883. - 1902.). Za vrijeme Drugog burskog rata okolica Rustenburga bila je prva linija fronta.
Geografske karakteristike
Općina Rustenburg leži na površini od 3 423.25 km² u dolini ispod planine i rezervata prirode Magaliesberg na nadmorskoj visini od 1 200 m, udaljen oko 100 km zapadno od Pretorije i 125 km od Johannesburga.
Znamenitosti
Najveća atrakcija grada je nekadašnja farma Paula Krugera Boekenhoutfontein sa kraja 19. vijeka, danas memorijalni muzej i spomenik južnoafričke nacionalne baštine.
Privreda i transport
U neposrednoj okolici Rustenburga nalaze se bogati rudnici nikla, kroma i granita, pored već spomenutog rudnika platine, tako da u gradu postoje pogoni za obradu tih ruda.
Rustenburg je centar bogatog poljoprivredno - stočarskog kraja, u kojem se na navodnjavanim plantažama proizvodi duhan, žitarice i voće.
Grad je izvrsno povezan autoputevima (4, R104, R509) i željeznicom sa gradovima Pretorijom i Johannesburgom i Gaboroneom u susjednoj Botswani.
Klimatske karakteristike
Rustenburg ima Vlažnu subtropsku klimu po Köppenovoj klasifikaciji klime, sa blagim suhim zimama i toplim kišnim ljetima.
La Luz de Cortez, Manuel Doblado
La Luz de Cortez je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Guanajuato, u opštini Manuel Doblado.
Srpsko-ruski odnosi
Srbija i Rusija uspostavljaju zvanične diplomatske odnose u godinama nakon Drugog srpskog ustanka, 1838. godine. Ruska Federacija ima ambasadu u Beogradu, a Republika Srbija ima ambasadu u Moskvi.
Neke od bitnih tačaka u rusko-srpskim odnosima su Rajhštatski ugovor, Peštanski sporazum, Sanstefanski mir, Trojecarski savez, te uloga Rusije u svrgavanju dinastije Obrenović, itd.
Sanstefanski sporazum (1878)
Sanstefanski mir je bio sporazum nakon rusko-turskog rata (1877—1878). Sporazum je Srbiji dao nezavisnost, ali nisu ispunjeni njeni teritorijalni zahtevi. Ovaj ugovor je predviđao stvaranje Velike Bugarske, pod ruskim uticajem. Rusija je podržala maksimalne bugarske pretenzije, dodeljujući Bugarskoj, između ostalog, Prizren, Prištinu, Ohrid i niški okrug, na šta je pretendovala Srbija. Premda nikad nije sproveden, Sanstefanski sporazum imao je dalekosežne posledice za Južne Slovene i njihove odnose s Rusijom. Neravnopravni tretman balkanskih naroda pogoršao je njihovo suparništvo i počeo da ih udaljava od Rusije. Za srpske lidere ovo je bila velika nepravda, koju su nametnuli Rusi.
Sporazum iz San Stefana je značio veliki zaokret u spoljnopolitičkoj orijentaciji Srbije, u čemu su knez Milan i ministar inostranih dela Jovan Ristić odigrali glavnu ulogu. Sve do San Stefana knez Milan je bio slepo odan Rusiji, videći u ruskom caru glavnog branioca. Nakon ovoga je shvatio da se spoljna politika Srbije zasniva na opasnoj slovenskoj sentimentalnosti, te je izveo zaokret ka prozapadnoj spoljnoj politici. Ristić će uskoro otići u Beč, potom u Berlin da brani srpska stanovišta kod ministra inostranih dela Andrašija i kancelara Ota fon Bizmarka. Odredbe sanstefanskog mirovnog ugovora poništene su Berlinskim kongresom iste godine.
Bram Stoker
Abraham "Bram" Stoker (8. studenog 1847. – 20. travnja 1912.) bio je irski pisac, najpoznatiji po utjecajnom horor romanu Dracula. U njegovu čast Udruženje pisaca horora za "vrhunska dostignuća" u žanru horora dijeli nagradu Bram Stoker.
Zbirke novela
thumb|desno|150px|Memorijalna ploča Brama Stokera u engleskom Whitbyju (2002)
Alfa-1B adrenergički receptor
Alfa-1B adrenergički receptor (α1B adrenoreceptor, ADRA1B), je alfa-1 adrenergički receptor, kodiran humanim genom.
Receptor
Postoje 3 tipa alfa-1 adrenergičkog receptora: alfa-1A, -1B i -1D. Svi oni prenose signal kroz Gq/11 familiju G-proteina. Različiti tipovi pokazuju različite oblike aktivacije. Oni aktiviraju mitogene response i regulišu rast i proliferaciju mnogih ćelija.
Gen
Ovaj gen kodira alfa-1B-adrenergički receptor, koji indukuje neoplastičnu transformaciju kad se transfektira u NIH 3T3 fibroblaste i druge ćelijske linije. Iz tog razloga je ovaj normalni ćelijski gen identifikovan kao protoonkogen. On se sastoji od 2 iRNK eksona i jednog velikog introna sa najmanje 20 kb.
Interakcije
Za alfa-1B adrenergički receptor je pokazano da interaguje sa AP2M1. Takođe se smatra da ima ulogu u dopaminergičkoj neurotransmisiji.
Boljetin (Makedonija)
Prirodni uslovi
Naselje Boljetin je smešteno u zapadnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg većeg grada, Debra, naselje je udaljeno 22 km severoistočno.
Boljetin se nalazi u donjem delu istorijske oblasti Reka. Naselje je položeno u uskoj dolini reke Radike. Istočno od naselja se strmo izdiže planina Bistra, a zapadno planina Dešat. Nadmorska visina naselja je približno 780 metara.
Klima u naselju je planinska.
Stanovništvo
Po popisu stanovništva iz 2002. godine Boljetin je bio bez stanovnika.
Chesapeake, West Virginia
Česapik je grad u američkoj saveznoj državi Zapadna Virdžinija.
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 1.554, što je 89 (-5,4 %) stanovnika manje nego 2000. godine.
Izvir
Izvir je naselje u Općini Brežice u istočnoj Sloveniji. Izvir se nalazi u pokrajini Dolenjskoj i statističkoj regiji Donjoposavskoj.
Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine Izvir je imao 18 stanovnika.
Greensboro, Indiana
Grinsboro je grad u američkoj saveznoj državi Indijana.
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 143, što je 31 (-17,8 %) stanovnika manje nego 2000. godine.
Renghet, Geoagiu
Renghet je naselje u Rumuniji u okrugu Hunedoara u opštini Geoagiu.
Prema proceni iz 2013. u naselju je živelo 356 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 421 m.
Santa Cecilia, Piacenza
Santa Cecilia je naselje u Italiji u provinciji Piacenza, u regiji Emilia-Romagna.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 28 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 689 m.
Besim Spahić
Prof. dr. Besim Spahić (rođen 1953) je doktor komunikologije i redovni profesor Fakulteta političkih nauka u Sarajevu.
Rođen je 1953. godine u Travniku. Počeo je raditi kao novinar na RTV Sarajevo. Poslije dvije i po godine rada u ovoj medijskoj kući, prešao je na Fakultet političkih nauka u Sarajevu, na odsjek za žurnalistiku. Tokom Rata u BiH, Spahić je živio u Ljubljani radeći kao kreativni direktor u agenciji „Studio Marketing”.
Jedan je od najznačajnijih teoretičara s područja političkog marketinga u regiji. Bavi se publicistikom i teorijom kulture. Do sada je objavio niz knjiga iz tih oblasti; napisao je 18 knjiga iz oblasti reklame, političkog komuniciranja, političkog i kulturnog marketinga i sl. oblasti, te bio koautor još pet.
Kao slobodni umjetnik potpisuje različite muzičke, teatarske i književne projekte. Pisao je i pjesme za mnoge muzičke zvijezde sa prostora svoje domovine (Nikša Bratoš, Seid Memić Vajta, Giuliano i dr.). Tečno govori francuski, slovenski, italijanski i engleski jezik.
Opština Ghelința, Covasna
Ghelința je opština u Rumuniji u okrugu Kovasna.
Opština se nalazi na nadmorskoj visini od 700 m.
Dragojlo Dudić
Dragojlo Dudić (1887 — 1941) je bio jedan od vođa ustanka u okupiranoj Srbiji 1941. i predsednik "Užičke vlade", prve revolucionarne vlade u Srbiji.
Dragojlo Dudić je bio zemljoradnik iz valjevskog kraja, koji, iako neškolovan, sam se opismenio. Učesnik je Balkanskih i Prvog svetskog rata, nosilac Albanske spomenice. Za života je bio jedan od najpoznatijih komunista u Srbiji.
Poginuo je 29. novembra 1941, nedaleko od Užica, prilikom dejstva nemačke avijacije. Poshumno je proglašen za narodnog heroja Jugoslavije.
Biografija
Rođen je 9. decembra 1888. godine u selu Klinci, kod Valjeva. Potiče iz bogate patrijarhalne zajednice, gde se smatralo da je školovanje i učenje samo za gradsku decu. Sam je naučio da čita i piše i postao najpismeniji i najnačitaniji seljak u Srbiji ; jedan od najuzornijih domaćina u svom kraju. Engleski jezik naučio je tokom obuke za bolničara u Engleskoj.
Posle dinastičke promene 1903. godine kada pala dinastija Obrenović nastala su nemirna vremena sukoba i ratova. Posle balkanskih ratova spremalo se za Prvi svetski rat.
Dragojlo Dudić posle odsluženja vojnog roka 1909. godine bio u ratovima u kojima je bio bolničar, kaplar i narednik. Posle povlačenja-prelaska srpske vojske preko Albanije 1915. godine i Solunskog fronta, trajno se opredelio za ideje levice, socijalne i druge promene. Tako je 1919. godine postao član Socijalističke radničke partije Jugoslavije (komunista).
U svome selu je formirao partijsku organizaciju 1920. godine. Nekoliko puta je bio kandidat za narodnog poslanika (1923. i 1925). Bio je član Mesnog komiteta KPJ za Valjevo i član Pokrajinskog komiteta KPJ za Srbiju, od 1940. godine.
Organizator je ustanka u zapadnoj Srbiji 1941. godine protiv okupatorske vojske nacističke Nemačke. U julu 1941. godine formirao je Kolubarsku partizansku četu, potom je postao komandant Valjevskog partizanskog odreda, u novembru 1941. Izabran je za predsednika Glavnog Narodnooslobodilačkog odbora Srbije i Predsednika Užičke republike.
Poginuo u borbi s Nemcima, 29. novembra 1941. godine, kod Mačkata na Zlatiboru.
Za narodnog heroja proglašen je 14. decembra 1949. godine.
Čitava Dragojlova porodica učestvovala je u Narodnooslobodilačkoj borbi. Sin Miloš, koji je umro 1943. godine od posledica ranjavanja u Prijepoljskoj bici, proglašen je za narodnog heroja, ćerka Persa je stradala u logoru Aušvicu u Nemačkoj, a supruga Stevka i ćerka Zorka bile su zatočenice Banjičkog logora.
Dnevnik 1941
Njegov „Dnevnik“, koji je objavljen 1945. godine, predstavlja važno svedočanstvo o prvim mesecima ustanka u Srbiji. Dragojlo Dudić u svoj dnevnik 1941. godine zapisuje:
Ivo Andrić je o "Dnevniku 1941" Dragojla Dudića napisao: „To je jedan od onih zapisa u čijem postanku književni planovi i ambicije nisu igrali nikakvu ulogu, a koji upravo zato imaju i za književnost ogromnu dokumentarnu vrednost, i koji se, što je najčudnije, i sami uzdižu do neposrednog pravog književnog izraza“.
Mate Uzinić
minijatura|grb Nadbiskupa Uzinića
Životopis
U rodnoj Dubravi (Splitsko-makarska nadbiskupija) pohađao je osnovnu školu, a gimnaziju u Nadbiskupskom sjemeništu u Splitu. Od 1988. do 1993. studirao je teologiju na Katoličkome bogoslovnom fakultetu u Splitu. Od 1992. do 1993. pastoralno je djelovao kao đakon u župi Trilju.
Za svećenika je zaređen 27. lipnja 1993., u Splitu. Od 1993. do 1995. bio je župni vikar u Omišu, a od 1995. do 1996. župnik u župi Otriću-Strugama, u mjestu Otriću-Seocima.
Od 1996. do 2000. studirao je u Rimu na Papinskome lateranskom sveučilištu, gdje je postigao licencijat iz crkvenog i građanskog prava. Od 2000. do 2002. služio je kao sudski vikar i sudac na Crkvenome interdijecezanskom sudu I. stupnja u Splitu. Od 2000. suradnik je i u pastoralu u župi Strožancu, a od 2001. rektor je Centralnoga bogoslovnog sjemeništa u Splitu. Od 2002. član je Prezbiterskog vijeća Splitsko-makarske nadbiskupije, a od 2004. član Vijeća Hrvatske biskupske konferencije za sjemeništa i promicanje zvanja.
Dana 24. siječnja 2011. godine papa Benedikt XVI, imenovao ga je dubrovačkim biskupom.
Za biskupa je zaređen i ustoličen na katedru dubrovačkih biskupa 19. ožujka 2011. u dubrovačkoj katedrali. Glavni zareditelj je bio msgr. Marin Barišić, nadbiskup splitsko-makarski i metropolit, a suzareditelji kardinal Josip Bozanić, nadbiskup zagrebački i msgr. Želimir Puljić, nadbiskup zadarski.
Zapad (razvrstavanje)
Zapad se može odnositi na:
Slično:
Pira, Palermo
Pira je naselje u Italiji u provinciji Palermo, u regiji Sicilija.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 17 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 942 m.
ISBN
ISBN (International Standard Book Number = međunarodni standardni knjižni broj) jedinstveni je identifikator knjiga i drugih omeđenih publikacija bez obzira na medij na kojem se objavljuju. Njegova primjena počinje 1966. godine, kada se počeo upotrebljavati u Velikoj Britaniji kao SBN (Standard Book Number = standardni knjižni broj), a obuhvaćao je samo izdavače sa engleskog govornog područja. Sedamdesetih godina prošlog stoljeća SBN postaje međunarodno prihvaćen i preimenovan je u ISBN. 1972. godine osnovan je Međunarodni ured za ISBN sa sjedištem u Berlinu koji koordinira rad nacionalnih ureda za ISBN i prati primjenu sistema. Hrvatski ured za ISBN djeluje pri Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu.
Struktura ISBN-a
Oznaka međunarodnog standardnog knjižnog broja sastoji se od akronima engleskog naziva ISBN i trinaest znamenaka raspoređenih u pet skupina koje su međusobno odvojene crticom. Prvu skupinu čini troznamenkasti prefiks, druga je oznaka nacionalne, zemljopisne ili jezične grupe, treća je oznaka nakladnika, četvrta označava naslov, a peta je kontrolni broj. Hrvatskim nakladnicima dodijeljena je oznaka 953.“Broj znamenaka u trećoj i četvrtoj skupini ovisi o nakladničkom planu, odnosno broju naslova koje nakladnik namjerava objaviti.”
Nakladničko uključivanje u ISBN sistem
Svaki nakladnik koji se želi uključiti u ISBN sistem treba najprije ispuniti upitnik, koji se preuzima u nacionalnom uredu za ISBN, i priložiti nakladnički plan. Na temelju toga nakladnik zauzima odgovarajuće mjesto u ISBN sistemu.“ Uključenjem u sistem ISBN podaci o nakladniku objavljuju se u međunarodnom imeniku nakladnika Publishers' International ISBN Directory, koji jednom godišnje izdaje Međunarodni ured za ISBN.”
Svrha ISBN-a
Uvođenje međunarodnog standardnog knjižnog broja rezultat je porasta izdavačke produkcije u cijelome svijetu ali i potrebe da svi oblici poslovanja s knjigom (uvoz-izvoz, obrada narudžbi, evidencija prednarudžbi, marketing, bibliografski opis, svi oblici međunarodne razmjene knjiga, inventura, službe skladištenja itd.) budu ažurirani i strojno čitljivi, tj. pogodni za automatsku obradu podataka.
Blace (Brvenica)
Blace su naseljeno mesto u Republici Makedoniji, u severozapadnom delu države. Blace pripadaju opštini Brvenica.
Geografski položaj
Naselje Blace je smešteno u severozapadnom delu Republike Makedonije. Od najbližeg većeg grada, Tetova, naselje je udaljeno 14 km južno.
Blace se nalazi u donjem delu istorijske oblasti Polog. Naselje je položeno u istočnom delu Pološkog polja. Zapadno od naselje se pruža polje, dok se ka istoku izdiže Suva gora. Nadmorska visina naselja je približno 600 metara.
Klima u naselju je umereno kontinentalna.
Stanovništvo
Po popisu stanovništva iz 2002. godine Blace je imalo 344 stanovnika.
Pretežno stanovništvo u naselju su etnički Makedonci (100%).
Većinska veroispovest u naselju je pravoslavlje.
Kalidonski vepar
right|thumb|Lov na kalidonskog vepra prikazan na rimskom frizu ([[Ashmolean Museum, Oxford)]] Kalidonski vepar (ὁ Καλυδώνιος κάπρος ili ὁ Καλυδώνιος ὗς) naziv je za čudovišnu životinju u grčkoj mitologiji, koju su savladali i ubili grčki heroji, a koju je boginja Artemida poslala da pustoši oblast grada Kalidona u Etoliji jer je tamošnji kralj propustio da njoj prinese žrtvu.
Mitologija
thumb|right|Predstava na [[Crnofiguralni stil|crnofiguralnoj posudi iz lakonije, koju je oslikao "slikar iz Naukratisa", oko 552. pne. (Louvre)]] Jednog proleća Enej, kralj Kalidona u Etoliji, prineo je za žrtvu prve plodove svim bogovima, ali je slučajno izostavio Artemidu. Ljuta zbog te uvrede Artemida je poslala vepra ogromne snage i veličine da pohara kalidonsku zemlju. Meleagar, sin Enejev, sakupio je borce iz raznih grčkih gradova, koji su krenuli u tzv. kalidonski lov. Grčki su heroji brzo saavladali i ubili vepra. No, Artemida je tada izazvala sukob između Etolaca i Kureta oko toga kome će pripasti trofej ― veprova glava i koža. Etolci su s uspehom potiskivali Kurete, ali kad je Meleagar ubio svog ujaka, brata svoje majke Alteje, Alteja je pozvala Persefonu i Erinije da njenog sina kazne smrću. Meleagar se tada povukao iz borbe, a Kureti su ozbiljno zapretili Kalidonu. Meleagar se tek na usrdne molbe svoje supruge vratio u boj. Uspeo je da savlada Kurete, a onda su Erinije uslišile Altejinu molbu i usmrtile Meleagra. Kod Pausanije se navodi da je Meleagra ubio Apolon, koji je pomagao Kuretima u sukobu s Etolcima.
Kasnije predanje kaže da je lov na kalidonskog vepra trajao šest dana i da su u njemu poginuli mnogi junaci, uključujući i Meleagrovog brata Agelaja. U sukobu koji je između Etolaca i Kureta izbio oko veprove glave i kože Meleagar je nehotice ubio svoja dva ujaka, Ifikla i Afarej. Alteja je tada u gnevu izvukla magičnu cepanicu, od čijeg je očuvanja zavisio Meleagrov život, i bacila je u vatru, čime je Meleagru oduzela život.
Prema predanju koje prenose Pseudo-Apolodor i Ovidije, u lovu na kalidonskog vepra učestvovali su gotovo svi veliki grčki junaci, a među njima i jedna žena, čuvena lovkinja Atalanta, u koju se Meleagar odmah zaljubio. Nakon devet dana gošćenja na Enejevom dvoru započeo je lov na vepra. Pobedniku je obećana veprova koža kao ratni trofej. Atalanta je prva ranila vepra, potom ga je Amfijaraj pogodio u oko, a naposletku mu je Meleagar zadao smrtonosni udarac. Meleagar je kožu ubijene životinje dao Atalanati zato što se zaljubio u nju, ali i zato što je ona zadala životinji prvi udarac. Kad su Altejina braća, smatrajući uvredom da neka žena dobije nagradu pored muškaraca, uzeli od nje kožu, tvrdeći da im pripada po pravu rođenja, ako je već Meleagar ne želi uzeti, Meleagar se razbesneo i ubio svoje ujake. Kad je Alteja to saznala, izvukla je magičnu cepanicu i bacila je u vatru, i tako je ubila Meleagra. Njegove sestre ― Gorga, Eurimeda, Dejanira i Melanipa ― neutešno su jecale sve dok ih Artemida nije pretvorila u ptice biserke ("meleagride", μελεαγρίδες) i potom prenela na ostrvo Leros, gde su jednom godišnje oplakivale brata. Dve sestre, Gorga i Dejanira, nisu bile pretvorene u ptice zahvaljujući Dionisovoj intervenciji. Prema nekim vestima, Alteja i Meleagrova žena Kleopatra kasnije su se obesile, a prema drugim, Alteja se, obuzeta kajanjem, probola bodežom.
Učesnici lova
U tabeli su prikazani:
Predstave u umetnosti
thumb|300px|Rimski mermerni [[sarkofag s prikazom kaledonskog lova (Palazzo dei Conservatori, Rim)]] thumb|300px|Meleagar i Atalanta, [[Giulio Romano]]
Priču o kalidonskom lovu obradili su u grčkoj književnosti Frinih u tragediji Pleuronjanke, a potom Sofokle, Euripid, Antifont i Sosifan, te Lucije Akcije kod Rimljana, pri čemu sve te tragedije nose naslov Meleagar.
U likovnoj umetnosti lov na kalidonskog vepra prikazivan je od peve polovine 6. veka pne., počev od tzv. François-vaze, koja je nastala oko 570. pne. Poznat je Meleagrov kip u Vatikanskom muzeju, rimska kopija, verovatno nastala po uzoru na Skopasovo delo. Scene iz kalidonskog lova čest su motiv na mnogim sarkofazima.
NGC 199
NGC 199 je galaksija u zviježđu Ribe.
Gabo Djara
Габо Ђара роман је српског и аустралијског писца и антрополога Сретена Божића. Писан је алегорично у форми бајке. Објављен је под његовим књижевним псеудонимом Б. Вонгар, а припада тзв. нуклеарном циклусу. Прво оригинално издање овог романа, на енглеском језику приредила је издавачка кућа „Dodd, Mead and Co.” 1. јануара 1987. године, а превод на српски језик и његово публиковање кућа „Јасен” 2012. године. Српски превод имена романа са домородачког језика је Зелени мрав. Превод на српски језик је прегледао и одобрио писац.
Садржај
У прологу књиге, Божић каже да су догађаји у роману измишљени. Затим додаје: "Међутим, по абориџинској митологији, Габо Ђара, огромни зелени мрав и духовни предак тамошњих племена, створио је природу Земље Западног Арнхема и учврстио облик људског живота. Повукао се у Сневање, духовни свет, уз пророчанство да ће се, ако његово свето тотемско место буде узнемирено, поново подићи, чудовиштан, да изгони упадаче. На тој племенској земљи бели човек је пронашао наслаге уранијума, за које се сматра да су међу најбогатијим на овој Земљи."
Овај пролог који се провлачи кроз целу књигу је домородачки вјерују и нада да се да ће стваралац природе и живота победити оне који их уништавају.
У Уводу, Божић пише о Гулвирију, домороцу који је са њим делио затворску ћелију и који је тврдио за себе да је у сродству са дрвећем. Божић је патио од пролива. Гулвири је тврдио да дрвеће поседује дал, тј. чаролију за лечење пролива. У свом призивању чаролије, Гулвири је на бетону затворске ћелије цртао дрвеће, опонашајући гуљење и дробљење коре дрвета коју би Божић требало да жваће. Тражио је дрво које је у братству са Божићем јер је мислио да дрво које не лечи Божића вероватно није у сродству са њим.
"'Током ноћи више пута сам чуо како шапуће стару племенску песму којом је хвалио поједине биљке зарад слатког нектара, доброг урода и дубоке хладовине током врелих сунчаних дана. Молио их је да ме прихвате као свог рођака коже. „Јадничак болесни, биће он добар према вама.” Мора да је дрвеће одговорило на његове молбе јер, кад сам се следећег јутра пробудио, осетио сам да сам исцељен.'"
Роман има три дела који су насловљени са Први део, Други део и Трећи део.
Главна личност овог дела је Габо Ђара, аустралијски зелени мрав који је антрополог-наратор магије постојања и стварања света домородаца Земље Западног Арнхема.
У Првом делу, Габо Ђара — племенски прапредак племена Наманаме, митске земље домородаца — рађа се као аустралијски зелени мрав у сали енглеског парламента а вољом Ђингане, духовне мајке домородаца. Све догађаје који тангирају аустралијске домороце Габо Ђара види очима домородаца. Доношење закона о атому је само ритуал обожавања радиоактивног камена донесеног са планине Вавалаг. Жути колач (концентрација уранијумске руде ископане у планини Вавалаг) нешто је што белци у парламенту и на енглеској берзи кушају те у исто време продају Шеику Доларију, који треба да гради нуклеарне реакторе који ће отопити сав снег на Земљи. Енглеска краљица проглашава витезом Комадину Рудана, особу која је добила право на копање уранијума од истраживача Еремита. Еремит се слави као особа заслужна за успех у проналашењу уранијума у Аустралији. Домородачка земља се дели белцима геодетским штаповима које Габо Ђара види као погребне мотке. Ритуални покушај домородаца да постигну мир са белцима је прегажен машинама-зверима које гутају стене и дрвеће. Еремит и сестра Алба која је покушала да покрсти домороце постају чланови домродачког племена и одбацују цивилизацију белог човека чиме постају непријатељи колонизатора, са досијеима FBI-ја и CIA-е.
У Другом делу, Габо Ђара је безвременско биће које из Аустралије лети у Цирих сакривено у одећи банкарског службеника. Улази у трезор неке банке где прави своје гнездо од доларских новчаница. Открива у истој просторији где је трезор златне полуге са натписом »Наманама« што је име његове аустралијске домовине. Ухваћен и стављен у стаклену посуду, враћен је у Аустралију где га подвргавају мучењу покушавајући да од њега извуку информације о племенским људима. Среће ћоравог генерала који руководи нуклеарним пробама и ракетним нападима и чија је опсесија да нуклеарним бомбама уништи пола света. Габо Ђару прате безвременски духови аустралијских домородаца: Варан, дух динго пса, и Марнгит , дух племенског врача исцелитеља. У критичном тренутку луде опсесије генерала појављује се Варан, скаче и ископава једино око генералу. Светла се у тој згради мучења и експеримената гасе, а Варан ослобађа Габо Ђару. Габо Ђара је озрачен преко сваке мере али још увек жив, што чуди белце; телесне димензије му се повећавају. Предан је људима који се баве физичком уништавању домородаца путем тровања извора воде, дељењем ћебади заражене великим богињама, радијацијом и мецима. Покушавају да му утврде пол и нађу срце па га сецирају на хируршком столу. Пре него што би га убили на тај начин, појављује се Маргнит, диже олују која руши електричне водове, квари струјни агрегат у операционој сали која потања у мрак. Варан прегриза конопце којим је Габо Ђара био везан, а Маргнит затвара и зацељује хируршке резове на телу Габо Ђаре и изводи га из операционе сале.
У Трећем делу, Божић пише о колонизаторском -{pax romana}- поимању мира и његовог одраза на судбину домородаца. Председник аустралијског парламента припрема миротворну скупштину на коју треба да буде позван Еремит, истраживач који је открио уранијумову руду и откриће поклонио другима без накнаде те остао да живи са домороцима. Аустралијски домороци су сведени на зелене аустралијске мраве затворене у диђериду, дувачки инструмент којим Цвика — управник трезора Велике Британије — удара о под, а које — кад испадну из инструмента — одмах купи усисивач који Габо Ђари личи на огромног мравоједа. Габо Ђара схвата да је Цвика потпуно безличан и да изговара речи свога господара Сер Рудана. Мир значи, поред свођења домородаца на контролисани број јединки, и ослобођање истих од погубних племенских обичаја. Радијациона болест коју домороци зову болест трулежи је, код белих, болест стидних длака које отпадају код жена. Добра Дама, церемонијална личност, мисли да домороци имају лек против болести стидних длака и да би Еремит могао да објасни како се ова болест лечи.
Безвремени Габо Ђара среће Маркса, слуша његову теорију поделе белог света на људе белог и плавог оковратника. Објашњава Габо Ђари како радници не располажу чак ни својом кашиком и како морају имати право на три оброка дневно и на сопствену кашику. Габо Ђара се чуди како човек који никад није имао жуљеве на рукама може да говори о радницима. Домороци немају људе белих и плавих оковратника нити једу кашиком, па није јасно како Маркс уврштава домороце у плаве оковратнике.
Домороци виде машине које ждеру стене и беле људе као исту врсту бића која су међусобно укрштена. Опсесија белаца поробљавањем домородаца и уништења њихове земље види се само као огромна катастрофа али и схавтање да је живот неуништив. Домородачка мото-песма је пророчанство пропасти света белаца: ''У Наманами, Земљи Габо Ђаре, Чудовиште гута стене. Што брже једе, Брже ће умрети.''
Књига је илустрована традиционалним цртежима биљака и животиња који су дело Јумајне Бурурване из Арнхемске Земље.
По А. Петровићу (у Антропологији привида, поговору издања ове књиге на српском језику), Божићева књига има два вида. Један је антропологија магије, а други антропологија технологије.
Антропологија магије је домородачко поимање настанка и постојања света, схватања живота на Земљи и зависности човека од природе и њених ресурса. У свету домородаца душа је основни појам живота. Живот човека не престаје физичком смрћу човека; он се наставља преласком душе умрлог у дрво, пса динга, или другог човека. На тај начин су дингои и дрвеће човекови рођаци. Копље и бацач копља се праве од сувог дрвета, ватра се ложи тако да се не спале листови еукалиптуса, пас динго се не тера из људског склоништа кад покушава да се заштити од сунца током дана. Гвоздено дрво упозорава пса динга да су бели људи поставили гвожђе испод њега којим желе да га ухвате. Душа болесног или рањеног човека напушта тело ако је бол неиздржив.
Антропологија технологије је антропологија белог човека. Огромне машине ждеру стене Земље Западног Арнхема, белци спаљују биљни свет, истребљују домороце и затиру њихову културу. Бели човек је опседнут поробљавањем других народа и уништавањем природе у свету у ком је вредност планине мерена количином уранијума којим се може отопити сав снег на Земљи или уништењем целог континента и свега живог на њему. Планина припада Круни, енглеској краљици, коју опет истражују њени поданици (Сер Комадина, Еремит) по закону белаца. Налазишта уранијума се продају на берзи сваком оном ко плаћа фунтама стерлинга у злату или валути конветибилној у злато. Шеик Долари је финансијер, звезда берзе на којој акције налазишта уранијума вртоглаво расту.
Осврти на књигу
У свом интервјуу, Р. Вилбенкс је Божићу поставио следеће питање: "'У Вашем најновијем роману, Габо Ђара, Ви пишете: „Племенски човек више не постоји а свет белога човека је потонуо у хаос ... ово ствара потребу за маштом.” Шта бисте могли рећи о роману и његовој машти?'"
Божић одговара: "'Габо Ђара је о свету који настаје после рударских активности и бацања бомби. То је период радиоактовног загађења. Габо Ђара је производ радијације која се [је] проширила на цели свет.'"
По Вилбанксу, огромни зелени мрав Габо Ђара комична је фигура која шири радијацију светом, доручкује са краљицом, иде у посету америчком председнику и аустралијском парламенту у Канбери. За све људе са којима Габо Ђара ступа у контакт, Божић у интервјуу каже да су у неком смислу зли. Сви су они дректно или у неком пасивном смислу криви за нуклеарну катастрофу која је задесила аустралијске домороце.
У контексту Божићеве „Нуклеарне трилогије” (Валг [1983], Каран [1985] и Габо Ђара [1987]), Џ. Двајер види трагедију аустралијских домородаца као универзалну трагедију целог света. Сва три романа су скуп неуморних напора чији је циљ да се демистификује то што се догодило: откриће уранијума, ужаси ископавања уранијумове руде и нуклеарних тестова, истребљење домородаца радијацијом и медицинским експериментима, као и разарање и уништење природног хабитата домородаца који је за њих извор живота те њиховог народног идентитета.
А. Петровић у поговору ове књиге каже да модерни читалац ово дело може најлакше да схвати као бајку. За Божића каже да је у Горњој Трешњевици одрастао на бајкама. Књига је изнутра слична Андерсеновом Царевом новом оделу, причи о невидљивом ткању које је заробило свет опсеном. Свет белаца, гоњен енергијом украденом од Земље, стално разара живот пресвлачећи цара у нове одоре. Мрав Габо Ђара је Андерсеново дете које узвикује „Цар је го!”.
Д. Метјуз примећује да је овај роман посвећен Пру Грив, за коју каже да је била Сретенова бивша партнерка и уредница романа.
Jaime I od Aragona
Jaime I od Aragona zvan Osvajač (Montpellier, 2. februar 1208. - Valencia, 27. jul 1276.) bio je od 1213. do smrti kralj Aragona.
Njegovu vladavinu obilježilo je neprestano ratovanje sa Maurima, od kojih je gotovo svake godine osvajao komad po komad teritorije - zato je i nazvan el Conquistador (osvajač).
Biografija
Jaime je bio neumorni ratnik - 1235. oteo je Maurima Baleare, a 1238. Valenciju. Pored tog što je bio uspješan ratnik, bio je vrsni političar - 1258. sklopio ugovor u Corbeilu sa francuskim kraljem Louisom IX. Po klauzulama tog ugovora Francuska odrekla pretenzija na Kataloniju, a Aragon na Languedoc. Za njegove vladavine sastavljena su i izdana staleška prava (Fueros de Aragón) i pomorski zakonik (Llibre del consolat del mar).
Colonia las Joyas, Ayala
Colonia las Joyas je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Morelos, u opštini Ayala.
Prema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 5 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 1082 m.
Jaime I od Aragona
Biografija
Ženidbom svog sina prijestolonasljednika za Costanzu kćer sicilijanskog kralja Manfreda, osigurao je utjecaj Kraljevine Aragon na Južnu Italiju i Mediteran. Uz sve to bio je vrlo učen za svoje doba, pa je bio mecena kulture i umjetnosti, a napisao je i kroniku svoje vladavine na vkatalonskom- Llibre dels fets.
Forcoli, Pisa
Forcoli je naselje u Italiji u provinciji Pisa, u regiji Toscana.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 1780 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 38 m.
Opština San Pedro Tlaquepaque, Jalisco
San Pedro Tlaquepaque je opština u Meksiku, u saveznoj državi Jalisco.
Prema proceni iz 2013. godine u opština je živelo 29411 stanovnika. Opština se nalazi na nadmorskoj visini od 1554 m.
Kult
Kult je riječ koja u svojem najširem (i tradicionalnom) značenju označava javno poštovanje nekog božanstva, nadnaravnog ili prirodnog fenomena, odnosno pojedinca ili društvenog fenomena. Naziv dolazi od latinske riječi cultus, koja znači briga, i pod njim su se tradicionalno podrazumijevale obaveze vjernika prema određenom božanstvu, koje se prije svega odnose na prinošenje žrtvi, rituale i slične obrasce ponašanja.
U novije vrijeme izraz kult dobio je uglavnom pejorativno značenje, odnosno pod njim se podrazumijevaju sekte ili druge vjerske zajednice okupljene oko karizmatičnog vođe, koji traži potpunu predanost svojih sljedbenika.
V. također
Sekte Cult Secte כת カルト Култ 邪教
Los Membrillos, Taxco de Alarcón
Prema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 109 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 2273 m.
Chatelay (Dol)
Šatle je naselje i opština u istočnoj Francuskoj u regionu Franš-Konte, u departmanu Jura koja pripada prefekturi Dole.
Po podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 108 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 8 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 13,07 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 146 metara (maksimalnoj 259 m, a minimalnoj 223 m).
Бранчић
Бранчић је насеље у Србији у општини Љиг у Колубарском округу. Према попису из 2011. било је 471 становника.
Демографија
У насељу Бранчић живи 435 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 41,1 година (40,8 код мушкараца и 41,3 код жена). У насељу има 152 домаћинства, а просечан број чланова по домаћинству је 3,70.
Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пад у броју становника.
NGC 200
NGC 200 je galaksija u zviježđu Ribe.
La Envidia, Santiago Pinotepa Nacional
La Envidia je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Oaxaca, u opštini Santiago Pinotepa Nacional.
Prema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 27 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 43 m.
Eulogio Zamarripa, Venado
Prema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 57 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 2127 m.
Šarengrad
Glavna djelatnost stanovništva je poljoprivreda.
Pored sela nalazi se tvrđava Šarengrad ili Atija. Tokom vjekova pripadao je mađarskim feudalcima. Danas ima ostataka jedne kule i djela bedema.
Valencijski zaljev
Valencijanski zaljev (španjolski: Golfo de Valencia) je zaljev na istoku Španjolske u provincijama Alicante, Valencia, Castellón i Tarragona.
Geografija
Zaljev je dio Balearskog mora, odnosno Mediterana. Proteže se u dužinu od 400 km, od rta Nau na jugu, do rta Tortosa na sjeveru u delti Ebra.
Jedna od najvećih karakteristika tog zaljeva je niska pješčana obala s močvarnim lagununama (danas isušenim) koje su još uvjek vidljive kod Oropese del Mar, Gandíe i Valencije gdje postoji najveća.
Rancho los Hernández, Manuel Doblado
Rancho los Hernández je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Guanajuato, u opštini Manuel Doblado.
Prema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 34 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 1726 m.
Ivandol (Krško, Slovenija)
Ivandol je naselje u Općini Krško u istočnoj Sloveniji. Ivandol se nalazi u pokrajini Dolenjskoj i statističkoj regiji Donjoposavskoj.
Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine Ivandol je imao 28 stanovnika.
Pörmitz
Permic je opština u njemačkoj saveznoj državi Tiringija. Jedno je od 76 opštinskih središta okruga Zale-Orla. Prema procjeni iz 2010. u opštini je živjelo 204 stanovnika. Posjeduje regionalnu šifru (AGS) 16075084.
Geografski i demografski podaci
mini|levo|250px|Položaj opštine u okrugu Zale-Orla Permic se nalazi u saveznoj državi Tiringija u okrugu Zale-Orla. Opština se nalazi na nadmorskoj visini od 452 metra. Površina opštine iznosi 6,4 km². U samom mjestu je, prema procjeni iz 2010. godine, živjelo 204 stanovnika. Prosječna gustina stanovništva iznosi 32 stanovnika/km².
Horhe
Horhe može značiti:
San Benedetto, Cosenza
San Benedetto je naselje u Italiji u provinciji Cosenza, u regiji Kalabrija.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 46 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 732 m.
Smjernice za skupine pacijenata
Smjernice za skupine pacijenata (engleski, Patient Group Directions) su dokumenti u britanskom Nacionalnom zdravstvenom sustavu (English National Health Service) koji omogućavaju izdavanje lijekova koji se mogu dobiti samo na recept, skupinama pacijenata, a bez pojedinačnih recepata. Zdravstveni radnici koji koriste smjernice za skupine pacijenata trebaju biti adekvatno educirani za izdavanje i primjenu lijekova na recept.
Smjernice za skupine pacijenata koriste se da bi pod određenim okolnostima neki lijekovi bili dostupni široj populaciji. Takvi lijekovi su, primjerice, Orlistat (kao Xenical) za smanjenje tjelesne težine kod pretilosti, Finasterid (kao Propecia) protiv muškog tipa ćelavosti, sildenafil (kao Viagra) kod erektilne disfunkcije, noretisteron kod kašnjenja menstruacije levonorgestrel i  ulipristal acetat kao hitna hormonska kontracepcija ("pilula za dan poslije"), U slučaju lijeka Levonelle postoji razlika, naime, izdaje se i bez recepta, no može ga se dobiti besplatno.
Estanzuela, Cuencamé
Estanzuela je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Durango, u opštini Cuencamé.
Joseph Jefferson
thumb|right|Joseph Jefferson