Grad_Kraljevo
Географија
Радочело је планина дужине око 15 км, окружена је реком Студеницом са три стране: од југозападне, западне, северне до североисточне стране, а на југоисточној страни се постепено спушта серијом мањих врхова долинама Крушевичке реке и Брвенице до ибарске клисуре. Највиши врх је Кривача (1643), на западу постоји врх од 1532м, а на југоистоку врх Штрмац (1054) и Рудно су крајњи врхови са преко 1000 метара надморске висине. Северозападно од врха Кривача, уз реку Студеницу налази се село Милићи, низводно село Брезова, па манастир Студеница. Јужно од масива Радочела налазе се Девићи и Рудно као рубна насеља општине Краљево. Планина Чемерно се пружа од запада ка истоку на дужини од око 21км. Најважнији врхови су: Голеш (1348), Гвоздац (1456), Смрдљуш (1579) као највиши врх те планине, затим Рудо брдо (1454), Гусарица (1535), Тичије брдо (1430), Мршава ливада (1250), као и други мањи. Са југа је планина Чемерно ограничена долином реке Студенице, а са севера долинама Дубочице и Борошнице и знатно је рашчлањена долинама њихових притока. Један од најлепших делова је изворишна лепеза североисточно од Гусарице у пределу села Бресник. Теме планине Чемерно је знатно сужено. На њему, под врховима налазе се многи извори, од којих су најзначајнији: Кадина вода, испод врха Гвоздац и Змајевац, између Смрдључа и Рудо брда. Најприступачнији и најпознатији извор налази се на 700мнв у месту Одмење - чувена Савина вода, надалеко позната по својој лековитости. Највећи део планинског темена је под шумом, али на појединим деловима гребена има мањих или већих травнатих пропланака са сточарским колибама. Западним деловима планинског темена води слабији колски пут, који се затим теменима косе спушта на северу ка селима Толишници, у горњем делу слива Борошнице, у рејон села Савово (Засеок Поноре), и ка Магличу, у долини Ибра. Много је више сточарских колиба на јужној страни Чемерна и оне се дижу високо уз планинске стране изнад кућа села Савово и Ђаково. Реке: Западна Морава постаје од вода Моравице и Ђетиње, источно од Пожеге и затим тече ка истоку кроз Овчарско - Кабларску клисуру, Чачанску котлину, Краљевачко сужење, Крушевачку котлину и источно одатле се у Параћинској котлини састаје са Јужном Моравом градећи Велику Мораву. Краљевачком рејону припада предњи део њеног тока, Јужне Мораве, река је на 210 метара надморске висине, а код Врбе, која је око 95 км удаљена од става, река је на око 175м надморске висине. Дакле, кроз општину Краљево протиче 35 км тока Западне Мораве и на тој измедју села Обрве и Врбе. Код Обрве, која се налази око 130км узводно од става Западне дужини пад реке је је око 25 метара. Стварни пад је од 0.5 до 1.2м/км дужине тока. Ибар настаје од пет врела и извора на северној страни планине Хајла (2400мнв) од којих је најнижи извор и најјачи, а онда тече претежно клисурастом долином са мањим уметнутим проширењима на исток до Косовске Митровице, а затим на север до Краљева и источно од њега улива се у Западну Мораву. Краљевачкој опзтини припада доњи део тог живог тока, низводно од Биљановца, на дужини од око 70км и са падом од 330 до око 185 метара надморске висине, тј падом од око 2м/км дужине тока. Треба, међутим, истаћи да је стварни пад у првој половини тог дела тока већи од просечног и да достиже и до 5 м/км, а да је у доњем делу око 1 м/км дужине тока. Уопште, Ибар је бржа река од Западне Мораве, нарочито у клисури, између Биљановца и Матаруга, на дужини од око 50 км. Ту је његово корито широко око 50м, удубено у серпентину или планинским крупним наносима, испуњено монолитним блоковима и облуцима стена, местимично остењацима, преко и око којих вода пенуша и на виче места се у кориту јављају изразиити брзаци. Низводно од села Матаруга, Ибар добија изглед равничарске реке, прави велике и мање лактове крећући се од једне до друге стране широке долине и ту се његов ток смирује и местимично рачва у рукавце између наносних речних основа. Нешто су значајнији токови притока Ибра, јер су богатији водом. Од њих, са леве стране за Ибар се везују Студеница, са извориштем на планини Голији (1801м), Дубочица и Лопатница, као и друге мање притоке (Колањ, Пивница и др.) а са десне стране Брезанска река и друге мање реке које долазе са Западних Столова (Премовац, Магазница, Столачки поток и друге). Све оне обилују водом и теку кроз дубодолине, корита су им урезана у крупном наносу облутака, набујају јако у периоду киша и отапања снега, да би у сушном периоду вода у њима омалила, а код мањих токова и сасвим пресахла. Низводно од Матаруга нешто је већи слив притоке Ибра која са леве стране дотиче код села Прогорелице, као и сливови десних притока Жичке реке и нарочито Рибнице.