cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Dan (nivo)
Moderna upotreba u Japanu
Ukupan broj dan nivoa se razlikuje od stila do stila (od 1 do 5, i od 1 do 10 jeste najčešći primer u japanskim veštinama, dok je od 1 do 9 karakteristika koreanskih veština). Niži dan nivoi se mogu dobiti preko polaganja za iste, dok viši zahtevaju godine iskustva i doprinosa konkretnoj borilačkoj veštini. Ovo se postiže kroz podučavanje ili istraživanje i publikaciju. Ove nivoe može dodeliti samo predstavnik glavnog dođoa koji ima viši dan nivo, ili ponekad i komisija. Ne postoji univerzalni nivo dostignuća potreban za prelazak na viši dan nivo, a takođe je važno napomenuti da je rangiranje dan nivoa specifično za svaku školu ili stil, tako da se dostignuti nivoi ne mogu porediti u različitim stilovima. Ustvari, dan nivo ne ukazuje uvek da neko nosi crni pojas. Neki stilovi ne koriste crni pojas da bi ukazali na viši nivo, mada je ovo najuobičajeniji i prepoznatljiviji simbol od strane šire javnosti.
Najviši dan nivoi su ponekad rezervisani za osnivača ili vođe stila i oni jedini mogu promovisati ostale visoko rangirane učenike na viši dan nivo. Ovo je dovelo do toga da u nekim veštinama viši dan nivoi skoro potpuno iščeznu. Pa tako, npr. u džudou danas ima još samo tri živa nosioca desetog dana, a samo petnaest je dostiglo ovaj nivo od kada se dodeljuje. U drugim stilovima dan nivoi nisu najviši rang koji se može postići, već postoje i instruktorska sertifikacija i sudijska autorizacija kao viši, tj. složeniji nivoi.
Lista uobičajenih nivoa na japanskom
Mnoge japanske borilačke veštine imaju između pet i deset dan nivoa. Najčešći način pisanja istih jeste, po rastućem redosledu:
U pojedinim stilovima šodan označava da su savladane sve osnove jednog stila. Na sandan nivou učenik se smatra sposobnim da podučava samostalno, i često naziva sensei. Na rokudan nivou, budoka može dobiti sertifikaciju vežbača majstorskog nivoa, šihan. Uopšteno govoreći, niži dan nivoi se dodeljuju na bazi znanja i fizičkih sposobnosti. A pri dodeli viših dan nivoa, sposobnost predvođenja, učiteljsko iskustvo, i služba u stilu igraju važnu ulogu. Npr., U britanskom džudou, da postizanje od 1. do 5. dan nivoa, džudo vežbači moraju demonstrirati teoretsku, tehničku i takmičarsku veštinu u ocenjivanim takmičenjima. A promocija od 6. do 10. dana se dodeljuje na osnovu zasluga i doprinosa džudou.
Moderna upotreba u Kini
Od 1998. godine Kineska Vušu Asocijacija zajedno sa Nacionalnom Sportskom Komisijom i Kineskim Vušu Istraživačkim Institutom je uvela sistem rangiranja zasnovan na sledećih devet Duan nivoa:
Radi međunarodne standardizacije Kineka Vušu Asocijacija je odlučila da koristi japansku reč Dan umesto kineske Duan.
Rancho López, Mexicali
Rancho López je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Baja California, u opštini Mexicali.
Prema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 11 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 24 m.
Cavanac
Kavanak je naselje i opština u južnoj Francuskoj u regionu Langdok-Rusijon, u departmanu Od koja pripada prefekturi Karkason.
Po podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 665 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 74 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 8,96 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 138 metara (maksimalnoj 320 m, a minimalnoj 109 m).
Interstellar
Interstellar je američki znanstveno-fantastični film iz 2014. godine kojeg je režirao Christopher Nolan. U filmu su glavne uloge odigrali Matthew McConaughey, Anne Hathaway, Jessica Chastain i Michael Caine. Radnja filma vrti se oko skupine koja putuje u svemir i ulazi u crvotočinu kako bi pronašla novi planet na koji bi se ljudi mogli naseliti. Scenarij za film napisali su Jonathan Nolan i Christopher Nolan; Christopher je kombinirao svoje vlastite ideju sa scenarijem kojeg je napisao njegov brat još 2007. godine za tvrtku Paramount Pictures odnosno producenticu Lyndu Obst. Christopher je skupa s Obst i svojom suprugom Emmom Thomas također i producirao film. Teoretski fizičar Kip Thorne, čiji je rad inspirirao film, na njemu je radio kao znanstveni savjetnik i izvršni producent.
Tvrtka Warner Bros. koja je samostalno distribuirala i producirala neke od Nolanovih ranijih filmskih uradaka dogovorila je s kompanijom Paramount Pictures zajedničko financijsko ulaganje u budžet Interstellara. Tvrtka Legendary Pictures, bivši partner s kompanijom Warner Bros. također je uložila financijska sredstva. Sve tri navedene tvrtke zajedno su financirale film, a pridružile su im se i produkcijske tvrtke Syncopy i Lynda Obst Productions. Redatelj je izabrao kamermana Hoytea van Hoytema za ovaj film, budući je njegov dugogodišnji suradnik Wally Pfister bio zauzet radeći na filmu Uzvišenost kojim je ostvario svoj redateljski debi. Film Interstellar snimljen je kombinacijom anamorfne 35mm i IMAX-ove 70mm fotografije. Snimanje filma odvijalo se krajem druge polovice 2013. godine na lokacijama koje uključuju Albertu (Kanada), južni Island i Los Angeles (Kalifornija). Tvrtka za specijalne efekte Double Negative napravila je vizualne efekte na filmu.
Film Interstellar svoju je svjetsku premijeru imao 26. listopada 2014. godine u Los Angelesu. U ograničenu kino distribuciju u Sjevernoj Americi (SAD i Kanada) film je krenuo 5. studenog 2014. godine, a u široku dva dana kasnije (7. studenog). Dana 5. studenog film je započeo s prikazivanjem u Belgiji, Francuskoj i Švicarskoj, a u sljedećih nekoliko dana i u ostalim teritorijima uključujući Hrvatsku (6. studenog) i Veliku Britaniju (7. studenog). U Sjevernoj Americi službeni distributer filma je Paramount Pictures dok ga u ostatku svijeta distribuira Warner Bros.
Radnja
U bliskoj budućnosti Zemlja više ne može zadovoljiti potrebe čovječanstva jer su zbog svoje rastrošnosti doveli do uništenja ravnoteže u prirodi. Usjeve uništavaju razne bolesti, pješčane oluje razaraju zemlju, a čovječanstvo je spalo na poljoprivredno društvo. Svugdje u svijetu su raspuštene vojske, čovječanstvo je manje brojno zbog razno raznih epidemija te nedostatka hrane. Mnoga tvariva nisu dostupna te je vidljiva tehnološka nazadnost i opće recikliranje. Domaće životinje nisu prisutne i postoji nestašica mesa, a veliki gradovi su nestali.
Cooper, bivši NASA-in testni pilot i inženjer koji je sada poljoprivrednik živi sa svojom obitelji: puncem Donaldom, sinom Tomom i desetogodišnjom kćerkom Murphy (koju zove Murph), a koja vjeruje da se u njihovoj kući nalazi duh koji s njom pokušava komunicirati. Cooper izaziva Murph da mu dokaže postojanje duha kroz znanstveno ispitivanje. Kasnije otkriva da je "duh" zapravo nepoznata forma inteligencije koja im šalje šifrirane poruke putem gravitacije oblikujući prašinu na podu u binarni uzorak koji im otkriva koordinate tajne NASA-ine postaje koju vodi profesor Brand, jedan od bivših Cooperovih nastavnika.
U novoj NASA-i, Brand otkriva Cooperu da se čovječanstvo bori za opstanak i da će tu bitku sigurno izgubiti, ali da otkriće crvotočine kraj planeta Saturn daje nadu za preživljavanjem. NASA-ini znanstvenici vjeruju da izvanzemaljska bića pokušavaju s njima komunicirati i da su upravo oni koji su stvorili tu crvotočinu koju bi ljudi trebali upotrijebiti. Cooper pristaje biti pilot Endurancea, eksperimentalne svemirske letjelice koja će ići putem misije Lazarus tijekom koje je lansiran niz kapsula s ljudima koji su već prošli crvotočinu, a čiji zadatak je bio pregledati planete u drugoj galaksiji za eventualno dugoročno nastanjivanje ljudi na njima. Prema dobivenim podacima iz misije Lazarus znanstvenici NASA-e su zaključili da postoje tri potencijalno nastanjiva planeta: Miller, Edmunds i Mann - nazvani po astronautima koji su otišli do njih i poslali podatke. Postojala su dva plana: A i B. Plan A se bazirao na rješavanju fizikalnih jednadžbi koje bi otkrile nove gravitacijske fenomene,a koje bi čovječanstvo moglo iskoristiti za drugačije i unaprijeđeno putovanje svemirom i selidbu na novi planet. Plan B nije uključivao preseljenje ljudi sa Zemlje, već stvaranje ljudske populacije na novom planetu pomoću 5000 embrija i tehnologije koja omogućuje njihovu inkubaciju izvan maternice.
Nakon što prođu kroz crvotočinu, ekipa s Endurancea prati signal Millerove ekspedicije, ali uskoro naiđu na problem: planet se, naime, nalazi u velikoj blizini Gargantue, obližnje crne rupe koja se non-stop vrti. Zbog svoje brzine rotacije uzrokovane gravitacijskom silom crne rupe prema teoriji relativnosti 1 sat na planetu ekvivalentan je 7 godina na Zemlji što se u fizici naziva dilatacija vremena. Pri dolasku na Millerov planet uočavaju da je cijela površina prekrivena vodom, a zbog snažne gravitacije crne rupe javljaju se ogromni valovi. Tijekom nailaska jednog takvog vala, Doyle pogiba dok ostatak posade uspijeva pronaći Millerov instrument s podacima pa se njihov odlazak s planeta odužuje. Prilikom povratka na brod Endurance, Cooper i Amelia saznaju da su za Romillyja - koji ih je cijelo vrijeme čekao u brodu da se vrate s planeta - prošle dvadeset i tri godine.
Teserakt se počinje zatvarati, a Cooper se nađe kraj Saturna. Budi u NASA-inoj stanici koja orbitira oko Saturna gdje mu doktor potvrđuje da je star stotinu dvadeset i četiri godine. Cooper se tek tada ponovno susreće s ostarjelom Murph koja ga nagovara da ode do Amelie koja je stigla na Edmundsov planet i tamo se nalazi sama jer je Edmunds iz nepoznatih razloga mrtav. Nakon što se oprosti od Murph, on i popravljeni robot TARS kradu jedan brod NASA-e i započinju putovanje prema novom domu ljudske vrste.
Glumačka postava
200px|mini|[[Matthew McConaughey - glumac koji u filmu Interstellar tumači ulogu astronauta Coopera.]] Ekipa astronauta
Likovi na Zemlji
Produkcija
200px|mini|[[Christopher Nolan - redatelj i jedan od scenarista i producenata filma Interstellar.]]
Razvoj i financiranje projekta
Premisu za film Interstellar osmislili su filmska producentica Lynda Obst i teoretičar fizike Kip Thorne koji su 1997. godine surađivali na filmu Kontakt, a koji su se poznavali još otkad je autor Carl Sagan organizirao njihov spoj na slijepo. Temeljen na Thorneovu dotadašnjem radu, njih dvoje su osmislili scenarij o "najegzotičnijim događajima u univerzumu koji odjedanput postanu dostupni ljudskom rodu", a tom radnjom su zainteresirali redatelja Stevena Spielberga. Film je započeo s ravojem u lipnju 2006. godine kada su Spielberg i kompanija Paramount Pictures objavili planove za snimanje znanstveno-fantastičnog filma temeljenog na premisi od osam stranica koju su napisali Obst i Thorne. Obst je postala producentica filma za kojeg je časopis Variety napisao da "će ga se snimati nekoliko godina" prije nego je Spielberg pristao režirati ga. Do ožujka 2007. godine Jonathan Nolan je unajmljen kako bi napisao scenarij za film Interstellar.
Steven Spielberg je 2009. godine prebacio svoju kompaniju DreamWorks iz Paramounta u Walt Disney Company pa je kompanija Paramount sada trebala novog redatelja za Interstellar. Jonathan Nolan je predložio svoga brata Christophera koji se pridružio projektu 2012. godine. Christopher Nolan se susreo s Kipom Thorneom koji je već u to vrijeme bio izvršni producent filma kako bi razgovarali o priči. U siječnju 2013. godine Paramount i kompanija Warner Bros. službeno su objavile da se Christopher Nolan nalazi u pregovorima za režiju Interstellara. Nolan je izjavio da ovim filmom namjerava ponovno ohrabriti ljude kako bi krenuli u putovanja u svemir. Namjeravao je napisati scenarij temeljen na njegovoj vlastitoj ideji koju bi onda spojio s bratovim scenarijem. Do ožujka te godine Nolan je potvrđen za redatelja filma koji će biti produciran od strane kompanija Syncopy i Lynda Obst Productions. Časopis Hollywood Reporter napisao je da će Nolanova plaća iznositi 20 milijuna dolara i 20% ukupne zarade filma. Tijekom istraživanja za potrebe filma, Nolan je posjetio NASA-u kao i privatni svemirski program SpaceX.
Scenarij
Scenarista Jonathana Nolana unajmio je Steven Spielberg da napiše scenarij za film Interstellar, a ovaj je na njega potrošio četiri godine. Kako bi naučio što više o znanosti, proučavao je teoriju relativnosti na kalifonijskom sveučilištu dok je pisao scenarij. Jonathan je izjavio da je bio pesimističan u vezi prestanka svemirskog programa i o nedostatku financijskih sredstava NASA-e za ljudsku misiju na Mars. Inspiraciju za pisanje scenarija crpio je iz znanstveno-fantastičnih filmova s apokaliptičnim temama kao što su Wall-E (iz 2008. godine) i Avatar (iz 2009. godine). Časopis Entertainment Weekly je napisao: "Postavio je priču u distopijsku budućnost Zemlje koju priroda uništava, a koja je sada nastanjena s poljoprivrednicima koji se odbijaju suočiti sa svojim neminovnim krajem i odbijaju očajavati". Jonathanov brat, redatelj Christopher Nolan, radio je na drugim filmskim znanstveno-fantastičnim projektima, ali na kraju se odlučio za Interstellar i izabrao između mnoštva ideja koje su mu Jonathan i Kip Thorne dali, birajući ono što je mislio da bi kao redatelj mogao "dati publici u nadi da se ona neće pogubiti" prije nego je započeo s prepravkom scenarija. Christopher je zadržao Jonathanovu koncepciju priče u prvih sat vremena čija je radnja smještena na gotovo uništenoj Zemlji u bliskoj budućnosti. Kao inspiracija za taj prvi dio priče filma poslužio je stvarni događaj koji se tijekom 30-ih zbio u SAD-u kada je niz pješčanih oluja gotovo uništio kompletnu poljoprivredu. Christopher je drugi dio scenarija prepravio i stavio u njega ekipu koja putuje u svemir. Nakon što je pogledao dokumentarni film iz 2012. godine naziva The Dust Bowl, Christopher je kontaktirao redatelja Kena Burnsa i producenta Daytona Duncana i tražio dopuštenje da neke isječke s intervjuima iskoristi u svom filmu.
Snimanje filma
Nolan je film Interstellar snimao s anamorfnim 35 milimetarskim i IMAX kamerama. Fotograf Hoyte van Hoytema dobio je posao na filmu budući je Nolanov suradnik na svim njegovim prethodnim filmovima Wally Pfister bio zauzet radeći na svom redateljskom debiju - filmu Uzvišenost. IMAX kamere za snimanje ovog filma upotrebljavane su u mnogo većem obimu nego na Nolanovim prethodnim filmovima. Kako bi se smanjila upotreba kompjuterski generirane slike, redatelj je dao izgraditi stvarne lokacije poput interijera svemirskih letjelica. Za potrebe snimanja scena unutar tih letjelica, fotograf Van Hoytema je prepravio IMAX kamere kako bi se moglo snimati iz ruke.
Poznat po tome što skriva detalje produkcije svojih filmova, Nolan je bio tajnovit i u slučaju filma Interstellar. Časopis The Wall Street Journal je napisao: "Poznati filmaš koji skriva snimanja svojih filmova ovaj put je otišao do novog ekstrema čuvajući scenarij za film Interstellar, baš kao što je to činio i sa svojom trilogijom o Vitezu tame". Kao jedan od sigurnosnih protokola, film Interstellar bio je sniman pod kodnim imenom Flora's Letter (Flora je ime jedno od četvero djece koje Nolan ima sa svojom suprugom, producenticom Emmom Thomas). Planirano je da snimanje filma traje četiri mjeseca. Snimanje je započelo 6. kolovoza 2013. godine u provinciji Alberta (Kanada) u gradovima Nanton, Longview, Lethbridge i Okotoks. U potonjem gradiću snimanje se odvijalo na stadionu Seaman i na trgu Olde Town. Kako bi snimio scene s poljima kukuruza, Nolan je dao nalog da se zasadi pravi kukuruz, jer je shvatio da je takvo nešto izvedivo iz filma Čovjek od čelika na kojem je bio producent. Scenograf Nathan Crowley posadio je oko dva kilometra kukuruza koje će kasnije biti uništeno u sceni apokaliptične pješčane oluje za koju se inspiracija crpila iz stvarnog događaja kada je tijekom 30-ih godina prošlog stoljeća niz pješčanih oluja poharao SAD. Dodatne scene s pješčanom olujom i McConaugheyjevim likom snimljene su u utvrdi Macleod gdje su ogromni pješčani oblaci stvoreni na samoj lokaciji uz pomoć velikih ventilatora koji su otpuhivali celuloznu sintetsku prašinu kroz zrak. Snimanje u provinciji Alberta trajalo je sve do 9. rujna 2013. godine i uključivalo je stotine statista kao i otprilike 130 članova filmske ekipe od kojih je većina bila lokalnih radnika.
Film se također snimao i na Islandu gdje je Nolan već snimao jedan od svojih ranijih filmova - Batman: Početak iz 2005. godine. Filmska ekipa je prebacila svemirske letjelice teške gotovo četiri i pol tisuće kilograma na lokaciju koja je "glumila" dva izvanzemaljska planeta: jedan prekriven ledom, a drugi vodom. Snimalo se dva tjedna uz filmsku ekipu od 350 ljudi od kojih je 130 bilo lokalnih radnika. Lokacije su uključivale ledenjak Svínafellsjökull i grad Klaustur. Tijekom snimanja na Islandu, glumica Anne Hathaway skoro je obolila od hipotermije budući njezino suho odijelo u vodenoj sceni nije bilo dovoljno dobro zaštićeno.
Nakon što je snimanje na Islandu završeno, filmska ekipa je otišla u Los Angeles gdje se snimalo još 54 dana. Snimanje u Kaliforniji bilo je pomalo neuobičajeno budući je prema tamošnjem poreznom zakonu zabranjeno snimati filmove budžeta većeg od 75 milijuna dolara. Snimalo se u hotelu Westin Bonaventure, konvencijskom centru Los Angelesa, studiju Sony Picturesa u Culver Cityju te na privatnom posjedu u Altadeni. Snimanje filma završilo je u prosincu 2013. godine, a Nolan je odmah potom započeo montirati film za kino distribuciju. Ukupan produkcijski budžet filma iznosi 165 milijuna dolara što je za 10 milijuna dolara manje od onog kojeg su odobrile kompanije Paramount, Warner Bros. i Legendary Pictures.
Scenografija
U filmu Interstellar pojavljuju se tri svemirske letjelice: Ranger, Endurance i Lander. Rangerova funkcionalnost slična je svemirskom šatlu zbog njezine mogućnosti ulaska i izlaska iz planetarne atmosfere. Glavni brod posade, Endurance, kružne je strukture, a sastoji se od 12 kapsula: četiri s opremom za planetarnu kolonizaciju, četiri s motorima i četiri s trajnim funkcijama pilotske kabine, medicinskih laboratorija i prostora za nastambu. Scenograf Nathan Crowley je izjavio da je Endurance rađen prema uzoru na Međunarodnu svemirsku postaju: "Brod je skup različite tehnologije. Bila nam je potrebna analogna oprema kao i digitalna, back-up sistemi i opipljivi prekidači. Zbilja je nalik na podmornicu u svemiru. Svaki centimetar prostora bio je iskorišten i sve je imalo svoju svrhu." Letjelica Lander prenosi kapsule s kolonizacijskom opremom do površine planeta. Crowley je njezin izgled usporedio s "teškim ruskim helikopterom".
U filmu se također pojavljuju i dva robota naziva CASE i TARS. Nolan je želio izbjeći praviti antropomorfistične robote i izabrao je 150-centimetarski četverokutni dizajn. Izjavio je: "Roboti imaju poprilično kompliciranu filozofiju svog dizajna. Temeljena je na čistoj matematici. Imamo četiri glavna bloka koja se mogu spojiti na tri načina. Zbog toga morate pratiti tri kombinacije. Ali unutar toga, blok se dijeli na još tri manja dijela. I na svim mjestima bloka gdje vidimo crte - ta mjesta se mogu dalje podijeliti." Glumac Bill Irwin posudio je glas robotima i fizički ih kontrolirao, ali je njegova pojava digitalno uklonjena iz filma te je kasnije glas CASE-u posudio drugi glumac.
Utjecaji na film
Redatelj Christopher Nolan izjavio je da utjecaji na film Interstellar uključuju "ključne" filmove iz žanra znanstvene-fantastike: Metropolis (iz 1927. godine), 2001.: Odiseja u svemiru (iz 1968. godine) i Blade Runner (iz 1982. godine). Nolan je o 2001.: Odiseji u svemiru izjavio: "Filmovi s kojima odrastete, kultura koju apsorbirate tijekom desetljeća postaju dijelom vaših očekivanja kada idete gledati neki film. Zbog toga niti jedan film ne možete snimiti u vakuumu. Mi radimo znanstveno-fantastični film... Ne možemo se pretvarati da Odiseja ne postoji prilikom snimanja Interstellara." Također je izjavio da su na scenografiju filma utjecali Ratovi zvijezda (iz 1977. godine) i Alien (iz 1979. godine): "Ti filmovi oduvijek su se nalazili u mojoj podsvijesti kao primjeri onih filmova koji savršeno prikazuju način kako morate pristupiti radu na filmu iz žanra znanstvene-fantastike. Mora izgledati istrošeno i stvarno, stvarno kao svijet u kojem živimo". Film Ogledalo redatelja Andreja Tarkovskog također je utjecao "na elementarne stvari u priči koje se tiču vjetra, prašine i vode".
Nolan je film Interstellar usporedio s filmom Blago Sierra Madre (iz 1948. godine) kao film o ljudskoj prirodi. Uzori su mu također bili filmovi Stevena Spielberga - Ralje (iz 1975. godine) i Bliski susreti treće vrste (iz 1977. godine). "Kada kažete da radite obiteljski film", objašnjava redatelj "odmah svi pomisle da će se raditi o mekanom filmu. Ali kada sam ja bio dijete, ovakvi filmovi su se smatrali obiteljskima, a bili su napeti i britki i prepuni izazova kao bilo što drugo u svijetu blockbusterskih filmova. Želio sam to na neki način vratiti." Nolan je također spomenuo i film Prava stvar (iz 1983. godine) kao još jedan primjer uzora kojeg je prikazao filmskoj ekipi prije početka produkcije. Za daljnju inspiraciju u vezi putovanja svemirom redatelj je pozvao bivšu astronautkinju Marshu Irvins na set.
Izvan filmskog svijeta, Nolan je inspiraciju crpio iz arhitekture Ludwiga Miesa van der Rohea.
Znanstvena točnost
200px|mini|[[Michael Caine - glumac koji u filmu Interstellar tumači ulogu profesora Branda.]] Teoretski fizičar Kip Thorne bio je znanstveni savjetnik na filmu kako bi se osiguralo da su prikazi crvotočina i relativnosti što je moguće više točniji i precizniji. Izjavio je: "Razgovarali smo o tome kako točno prikazati crvotočine i crnu rupu pa sam radio na jednadžbama koje će omogućiti praćenje svjetlosnih zraka dok putuju kroz crvotočinu i oko crne rupe... Ono što vidite u filmu temeljeno je na Einsteinovim jednadžbama opće teorije relativnosti."
U stvaranju crvotočine i masivne rotirajuće crne rupe (koja sadržava ergosferu, za razliku od nerotirajuće crne rupe), doktor Thorne je surađivao s voditeljem tima za specijalne efekte Paulom Franklinom i ekipom od 30 kompjuterskih stručnjaka za efekte u kompaniji Double Negative. Thorne je dao kompleksne teoretske jednadžbe stručnjacima koji su stvorili novi CGI software temeljen na tim jednadžbama, a kako bi stvorili točne kompjuterske simulacije gravitacijske leće uzrokovane fenomenom rotirajuće crne rupe. Određenim kadrovima trebalo je i do 100 sati da se renderiraju, a u konačnici su podaci bili teški do 800 terabajta. Finalni stvoreni vizualni efekti su dr. Thorneu omogućili novi pogled na efekte gravitacijske leće i akrecijskih diskova koji okružuju crnu rupu i doveli do stvaranja dva nova znanstvena rada: jedan za zajednicu astrofizičara, a drugu za zajednicu kompjuterskih grafičara.
Christopher Nolan je u početku bio zabrinut da znanstveno precizno prikazivanje crne rupe publici neće biti vizualno shvatljivo te da će ekipa koja radi na specijalnim efektima trebati njezinu pojavu napraviti potpuno nerealističnom. Međutim, Nolan je gotovi efekt ipak prihvatio kao shvatljiv uz opasku da će trebati održati perspektivu iz kamere konzistentnom: "Ono što smo shvatili je da dok god ne mijenjamo kut gledanja i poziciju kamere, dobit ćemo nešto vrlo shvatljivo."
Prikaz crvotočine također je precizan. Umjesto dvodimenzionalne rupe u svemiru, prikazana je kao svjetlucava sfera. U ranoj fazi snimanja filma, Thorne je odredio nekoliko smjernica od kojih su najvažnije bile da ništa neće narušiti uspostavljene zakone fizike te da će sve lude spekulacije proizlaziti iz prave znanosti, a ne iz plodnih umova scenarista. Nolan je te smjernice prihvatio dok god one neće narušavati način kako će se snimati sam film. U jednom trenutku Thorne je proveo dva tjedna pokušavajući Nolana odgovoriti od ideje da jedan lik iz filma putuje brže od svjetlosti na što je Nolan u konačnici i pristao. Prema Thorneu, element koji ima najviše umjetničke slobode je prikaz smrznutih, ledenih oblaka na jednom od planeta kojeg ekipa astronauta posjećuje.
Marketing
Teaser trailer za film Interstellar premijerno je prikazan 14. prosinca 2013. godine, a sadržavao je inserte iz filma čija se radnja dovija u svemiru uz Cooperovu naraciju kojeg tumači Matthew McConaughey. Službena kino najava filma premijeru je imala 5. svibnja 2014. godine u IMAX kinu Lockheed Martin u Washingtonu. Kasnije tog mjeseca postala je dostupna i na internetu, a u tjednu koji je završio s 19. svibnja postao je najgledaniji filmski trailer s preko 19 i pol milijuna pregleda na stranici YouTube. Krajem rujna 2014. godine započelo je emitiranje televizijskih spotova koji su širili početni fokus na McConaugheyja za kojeg je Los Angeles Times napisao da je imao jaki vizibilitet u javnosti zbog osvojene nagrade Oscar za film Dobri dileri iz Dallasa te zbog nastupa u popularnoj televizijskoj seriji Pravi detektiv. Televizijski spot za film emitiran tijekom nedjeljnog finala u američkom nogometu bio je usmjeren prema širokoj publici.
U srpnju 2014. godine Christopher Nolan i Matthew McConaughey prvi puta su se pojavili na Comic-Conu gdje su promovirali Interstellar. Časopis The Hollywood Reporter je prije Nolanove konferencije za medije na Comic-Conu napisao da "on prije ovoga uopće nije pričao o svom novom filmu". Njih dvojica sudjelovali su u kratkoj konferenciji prije nego što je prikazana nova kino najava za film. Istoga mjeseca kompanija Paramount Pictures pokrenula je kompleksnu interaktivnu službenu stranicu filma. Časopis The Hollywood Reporter napisao je da je webstranica "istovremeno zagonetna i, možda, ispunjena skrivenim značenjem". Posjetitelji stranice otkrili su zvjezdanu kartu koja se odnosi na sletanje na Mjesec misije Apollo 11.
Do listopada 2014. godine kompanija Paramount je u partnerstvu s kompanijom Google započela promovirati film Interstellar kroz razne platforme. Službena stranica filma postala je glavno digitalno središte na Google domeni. Na stranici je debitirala posljednja verzija kino najave, a stranica je svojim posjetiteljima omogućavala da pronađu kino prema mjestu stanovanja i unaprijed planiraju u kojem formatu će film gledati. Također je pružala mogućnost navigacije kroz teme povezane s filmom, skupljala razne podatke od filmske publike i povezala se s mobilnom aplikacijom. Ta aplikacija koju je razvila kompanija Paramount Digital Entertainment u rujnu 2014. godine sadržavala je igru u kojoj su igrači mogli izgraditi svoj vlastiti solarni sistem i koristiti simulator leta za putovanje svemirom.
Kompanija Paramount omogućila je virtualnu šetnju brodom Endurance koristeći tehnologiju Oculus Rift. Virtualna šetnja mogla se obaviti u četiri različita kina u New Yorku, Houstonu, Los Angelesu i Washingtonu u razdoblju od 6. listopada 2014. do 19. studenog 2014. godine. Izdavač Running Press dana 11. studenog 2014. godine izdao je knjigu Interstellar: Beyond Time and Space autora Marka Cotta Vaza o nastanku i snimanju filma. Dana 7. studenog 2014. godine W. W. Norton & Company izdala je knjigu The Science of Interstellar autora Kipa Thornea, teoretičara fizike koji je na ovom filmu bio znanstveni savjetnik i izvršni producent.
Kritike
Film Interstellar uglavnom je dobio pozitivne ocjene filmskih kritičara. Većinom su hvalili glumačke nastupe McConaugheyja, Foy i Chastain, specijalne efekte, scenografiju, filmske teme i njegovu ambiciju, dok su se negativni komentari uglavnom odnosili na ritam filma, predugačko trajanje, nedostatak humora i posljednju trećinu filma kao i općenito cijelu priču. Los Angeles Times je napisao: "Filmski kritičari se uglavnom slažu da je Interstellar zabavna, emotivna znanstveno-fantastična saga koja tjera na razmišljanje, iako na je na trenutke nezgrapna i sentimentalna". Na popularnoj internetskoj stranici Metacritic koja se bavi skupljanjem ocjena filmskih kritičara film ima prosječnu ocjenu 74/100. Na drugoj internetskoj stranici Rotten Tomatoes film na temelju 239 zaprimljenih filmskih kritika ima prosječnu ocjenu 7.1/10 odnosno 74% pozitivnih ocjena uz komentar: "Interstellar predstavlja još uzbudljiviji, inteligentniji i blistaviji od onoga što publika inače očekuje od scenarista i redatelja Christophera Nolana, iako njegova intelektualna razina na trenutke premašuje samu sebe."
Scott Foundas, glavni kritičar časopisa Variety nazvao je Interstellar "vizualno i konceptualno najodvažnijim Nolanovim filmom do sada". Foundas je također napisao da se sam film čini puno osobnijim od Nolanovih prethodnih uradaka. James Dyer je u kritici za časopis Empire dao filmu pet zvjezdica opisavši ga "pametnim, prevrtljivim i prekrasnim... Inteligentna opera o svemiru i vremenu s dušom omotanom u znanost". Dave Calhoun iz londonskog Time Outa također je filmu dao maksimalnih pet zvjezdica uz opasku da se radi o "odvažnoj, prekrasnoj kozmičkoj avanturi s elementima nadrealnog i sanjivog". Kritičar Lou Lumenick iz New York Posta prozvao je Interstellar "duševnim remek-djelom koje se mora pogledati, jedan od najuzbudljivih filmskih iskustava ovog stoljeća za sada". Richard Roeper iz Chicago Sun-Timesa dao je filmu četiri zvjezdice (od četiri maksimalno) i napisao: "Ovo je jedan od najljepših filmova koje sam ikada gledao - vizualno i prema poruci o moćnim snagama jedine stvari za koju svi znamo da ju je nemoguće izmjeriti znanstvenim metodama. Ljubavi." Također je nadodao da Jessica Chastain "zaslužuje da ju se uzme u obzir za nagrade u kategoriji najbolje sporedne glumice".
Opisujući Nolana kao "trgovca samopoštovanjem", Tim Robey iz časopisa The Daily Telegraph prozvao je film Interstellar "agonizirajuće" bliskim remek-djelu, istaknuvši njegovu konceptualnu odvažnost i "duboku inteligenciju". Todd McCarthy je za Hollywood Reporter napisao: "Ovaj glomazni ep pokušava dati istu težinu ljudskim emocijama i spekulacijama o kozmosu uz miješani rezultat, ali nije ništa manji od spektakularnog, a ponekad i više od toga". Clauda Puig iz USA Today nazvala je film "remek-djelom s greškom", hvaleći specijalne efekte i snažne teme, ali kritizirajuće "glupe" dijaloge i "dosadne zakrpe unutar svemirske letjelice". Richard Corliss iz magazina Time dao je filmu pozitivnu kritiku i prozvao ga "filmom koji se mora pogledati uz poneke narativne rupe". Nadodao je i koliko je zadivljen činjenicom što je Nolan "bio toliko ambiciozan". Zaključio je da "Nolanova priča ponekad premašuje samu sebe", ali je prihvatio njezine događaje. U kritici za Associated Press, Jake Coyle hvalio je film zbog "njegove veličine", ali je neke dijaloge smatrao "nezgrapnima". Također ga je nazvao "jednim od najuzvišenijih filmova desetljeća".
David Stratton iz emisije At the Movies dao je filmu četiri i pol zvjezdice (od pet) uz pozitivno isticanje filmske ambicije, efekata i 70 milimetarske IMAX prezentacije, premda je kritizirao preglasni zvuk zbog kojih se neki dijalozi nisu mogli čuti, te istaknuo paralele s filmovima Gravitacija i 2001.: Odiseja u svemiru u smislu tehnoloških dostignuća i metafizičkih tema. Margaret Pomeranz iz iste emisije dala je filmu tri zvjezdice budući je imala osjećaj da se ljudska drama izgubila u filmskim znanstvenim konceptima. Časopis The Guardian dao je filmu tri od pet zvjezdica uz opasku da se radi o "veličanstvenom spektaklu s natruhama drame s malo likova i rijetkim humorističnim dosjetkama". Jovan Cerda iz The Philippine Star napisao je da je s fantastičnom glumačkom postavom i epskom pričom o izdržljivosti i opstanku, ovaj film snažan i s razlogom će se naći među onima o kojima će se pričati na predstojećoj dodjeli nagrada Oscar.
Yates City, Illinois
Jejts Siti je grad u američkoj saveznoj državi Ilinois.
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 693, što je 32 (-4,4 %) stanovnika manje nego 2000. godine.
Čovek koji je bombardovao Beograd
Čovek koji je bombardovao Beograd je jugoslovenska televizijska dokudrama iz 1976. godine snimljena u režiji Save Mrmka po scenariju Siniše Pavića. Originalno ju je prikazala Radiotelevizija Beograd u okviru mreže JRT. Radnja je smeštena u Beograd neposredno posle drugog svetskog rata te prikazuje suđenje bivšim nemačkim generalima za ratne zločine počinjene na području tadašnje Jugoslavije.
Delogoždi
Delogoždi su naselje u Republici Makedoniji, u zapadnom delu države. Delogoždi pripadaju opštini Struga.
Delogoždi su do 2004. godine bili sedište istoimene opštine, koja je potom pripojena opštini Struga.
Prirodni uslovi
Delogoždi se nalaze u istorijskoj oblasti Gornji Drimkol, koja se obuhvata severnu obalu Ohridskog jezera, oko istoka Crnog Drima iz jezera. Naselje je smešteno u Struškom polju, koje se pruža na severnoj strani Ohridskog jezera. Severno od naselja se izdiže planina Karaorman. Nadmorska visina naselja je približno 780 metara.
Stanovništvo
Delogoždi su prema poslednjem popisu iz 2002. godine imali 2.920 stanovnika.
Većinu stanovništva čine Albanci (99%).
La Palma de Cayaco, Técpan de Galeana
La Palma de Cayaco je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Guerrero, u opštini Técpan de Galeana.
Novi, Pisa
Novi je naselje u Italiji u provinciji Pisa, u regiji Toscana.
La Palma de Cayaco, Técpan de Galeana
Prema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 71 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 92 m.
Novi, Pisa
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 20 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 11 m.
Sânpetru, Sântămăria-Orlea
Sânpetru je naselje u Rumuniji u okrugu Hunedoara u opštini Sântămăria-Orlea.
La Tinajuela, Villa de Guadalupe
La Tinajuela je naselje u Meksiku, u saveznoj državi San Luis Potosí, u opštini Villa de Guadalupe.
Tarahumara (Cada vez más lejos)
}}
Tarahumara (Cada vez más lejos) je meksički crno-bijeli igrani film snimljen 1965. u režiji Luisa Alcorize. Po žanru je drama, a radnja prikazuje kako službenik meksičkog Indijanskog instituta nastoji zaštititi Tarahumara Indijance, odnosno omogućiti im da zadrže svoju zemlju, a zbog čega dolazi u sukob sa pohlepnim zemljoposjednicima i korumpiranim političarima. Tarahumara je prikazan na Kanskom filmskom festivalu gdje je dobio nagradu FIPRESCI.
Historija Kölna
Köln je najstariji grad u Njemačkoj, te kao takav ima izuzetno bogatu historiju.
Na prostoru današnjeg Kölna je u starom vijeku živjelo germansko pleme Ubi koji su osnovali prvo naselje. Rimljani su preuzeli njihovo naselje i nazvali ga Oppidum Ubiorum (Grad Uba) koji je bio značajna rimska vojna baza na granici prema Germanima (granica Rimskog Carstva je prolazila Rajnom). Grad je rodno mjesto Agripine mlađe, žene cara Klaudija i majke Nerona. Agripina je isposlovala da njezin rodni grad 50. godine dobije status kolonije (rimskog civilnog naselja u kojem žive rimski građani). Kolonija je po Agripini dobila ime Colonia Claudia Ara Agrippinensium. Od naziva Colonia dolazi današnje ime grada (francuski Cologne). Grad je imao jedan od najdužih vodovoda u Rimskom carstvu koji je dovodio vodu s planine Eifel. 90. godine je postao glavni grad rimske provincije Germania Inferior.
Grad je bio središte Galskog carstva koje je pod vodstvom Postuma između 260. i 273. bilo nezavisno od rimske vlasti. 310. je car Konstantin sagradio most preko Rajne. 355. godine su grad zauzeli Alemani. Od 313. je grad sjedište biskupa. 455. su ga zauzeli Salijski Franci i učinili svojim glavnim gradom. Time je prestala rimska vlast, ali je grad ostao značajan centar i nakon seobi naroda kad je propala većina rimskih gradova.
Köln je izgubio status slobodnog carskog grada tokom Napoleonove vlasti. Nakon Napoleonovog pada i ukidanja Svetog Rimskog Carstva je postao dio Pruske. Od sredine 19. st. se razvija industrija i grad se brzo širi. Prostor uz Rajnu je zbog nalazišta ruda bio jedan od prvih centara razvoja industrije u Njemačkoj.
Nakon 1. svj. rata je Köln postao dio demilitariziranog Porajnja i u početku je bio pod britanskom okupacijom. Njemačka vojska se vraća 1936. po Hitlerovoj naredbi. Tokom 2. svj. rata je bio zapovjedni centar i pretrpio značajno bombardiranje. Nakon rata je obližnji grad Bonn postao glavni grad Savezne Republike Njemačke. Glavni grad novoosnovane pokrajine Sjeverna Rajna-Vestfalija je postao Düsseldorf koji je manji od Kölna. Time je Köln izgubio političko značenje, ali je ostao gospodarski centar. Obnovu grada nakon rata je vodio arhitekt Rudolf Schwarz.
Medeja (Seneka)
Medeja  jest fabula crepidata (rimska tragedija s temom iz grčke mitologije) od oko 1027 stihova, koju je napisao Lucije Anej Seneka. Općenito se smatra najsnažnijom od njegovih ranijih drama. Tragedija je napisana oko 50. g. n.e. i govori o osveti Medeje protiv njenog izdajničkog supruga Jazona i protiv korintskog kralja Kreonta. Naslovni lik, Medeja, izgovara više od polovice teksta drame. Medeja obrađuje mnoge teme, od kojih je jedna ta da naslovni lik izvršava kazne za ljudsko kršenje prirodnih zakona. Medeju su poslali bogovi da kazni Jazona za njegove grijehe. Druga tema je njezin moćan glas, koji ne može ušutkati ni kralj Kreont.
Merlini, Asti
Merlini je naselje u Italiji u provinciji Asti, u regiji Piemonte.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 8 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 399 m.
Medeja (Seneka)
Za glavni je uzor poslužila Euripidova tragedija Medeja, no ovdje se ubojstvo prikazuje na samoj pozornici, a Medeja od napuštene osvetoljubive žene postaje mračni ubojica i zla vračara.
San José de la Montaña, Huitzilac
San José de la Montaña je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Morelos, u opštini Huitzilac.
Medeja (Seneka)
Pozadina
thumb|200px|[[Jazon i Medeja, ulje na platnu, John William Waterhouse, 1907.]] Medeja se zaljubi u Jazona dok on traga za zlatnim runom i koristi svoje nadnaravne moći kako bi mu pomogla u izvršavanju zadataka koje mu je postavio njezin otac, kralj Ejet. Tri su zadatka bila: podjarmiti vatrene bikove, boriti se s divovima i ubiti zmaja koji je čuvao runo. Nakon što je Jazon uspio, Medeja ubija vlastitog brata Apsirta da mu odvrati pažnju i omogući bijeg Jazonu i njegovim Argonautima. Nakon njihovog povratka u Jolk, opet su bili prisiljeni pobjeći kad je Medeja iskoristila svoje moći udesiti da Jazonovog ujaka Peliju ubiju njegove vlastite kćeri. Jazon i Medeja se zatim nastane u Korintu, gdje dobiju dva sina.
Zaplet
Kad korintski kralj Kreont izabere Jazona za zeta, kralj naredi Medeji da se razvede od svog supruga i da u drugom mjestu pronađe utočište. Medeja, izmolivši jednodnevnu odgodu, šalje Kreuzi ogrtač i maramu, natopljene čarobnim otrovom, i čim ih je Kreuza navukla na sebe, ogrtač se zapali, a novu mladenku okrutno usmrćuje plamen; ista sudbina zadesi i njezinog oca, koji joj je potrčao u pomoć. Tada Medeja, ubivši svoju i Jazonovu djecu na Jazonove oči, odleti zrakom.
Prvi čin
Medeja, napuštena od svih, zaziva božanstva neba i podzemlja da joj pomognu osvetiti se Jazonu. Prijeti smrću njegovoj novoj supruzi, Kreuzi, i njezinom ocu Kreontu, aludirajući na djecu kao sredstvo osvete: sve one užasne stvari koje je ranije učinila da pomogne Jazonu neće biti ništa u usporedbi s osvetom koju sad planira.
Kor Korinćana pjeva svadbenu pjesmu, hvaleći ljepotu mlade Kreuze i Jazona, koji je ostavio problematičnu ženu da bi uplovio u spokojan brak koji će mu nova supruga pružiti.
Drugi čin
Medeja se razbjesni kad čuje za novi Jazonov brak i podsjeća na užase koje je počinila: mlađi brat Apsirt raskomadan je da bi se zaustavila Ejetova potjera za Jazonon; Pelija, stric Jazonov, skuhan je u brončanom kotlu, s lažnim obećanjem da će ga pomladiti. Dadilja je pokušava umiriti, ali uzalud: Medeja je nepromirljiva: "Bit ću Medeja!" (Medea fiam!), tj. u osveti će ostati dosljedna sebi.
Kreont zapovijeda Medeji da odmah napusti njegovo kraljevstvo, budući da ju je zbog Jazonovih molbi osudio na progonstvo, a ne na smrt. Medeja ističe vlastito kraljevsko dostojanstvo i traži da ostane u kraljevstvu, navodeći da je svojim zločinima spasila Jazona i Argonaute te da je i Peliju ubila samo zbog Jazona. Od Kreonta dobija samo pomilovanje za svoju djecu i jednodnevnu odgodu za odlazak u izgnanstvo.
Kor se sjeća opasnog pothvata Argonauta, svladanih prepreka i prelaska svih granica. S neodobravanjem gleda da smjelost moreplovaca i podvlači da su dobili nagradu koju su za svoju odvažnost zaslužili: Medeju.
Treći čin
thumb|200px|Medeja u svojoj zlatnoj kočiji, [[Germán Hernández Amores.]] Dadilja komentira bijes Medeje, koja se žali da Jazon nije čak ni pokušao razgovarati s njom. Dadilja je pokušava odvratiti od osvete, no Medeja ostaje nepokolebana.
Uto stiže Jazon, tvrdeći da je morao napustiti Medeju jer mu je život bio u opasnosti. Medeja ga u očaju pita koja joj još zemlja može pružiti utočište i potom ponovno nabraja zločinstva koja je za njega počinila. Zatim ga poziva da skupa pobjegnu. Kad je Jazon odbije, ona traži od Jupitera da zgromi jedno od njih, jer su oboje krivi. Jazon odbija Medejinu molbu da ona sa sobom odvede i njihovu djecu, jer su mu ona jedini razlog za život. Time otkriva svoju ranjivost. Medeja se pretvara da je popustila, a Jazon, iznenađen time, odlazi. Medeja, sama na sceni, obznanjuje da je pronašla način kako je Jazon neće zaboraviti: mladenki Kreuzi će poslati darove, ali prvo će prizvati Hekatu, podzemnu božicu.
Kor Korinćana pjeva o neizmjernoj ljutnji koja obuzima napuštenu suprugu zbog njezine prezrene ljubavi i o tome na šta je bijesna žena sve spremna; dok su ostali Argonauti kažnjeni zbog smjele povrede svetosti mora, a nekima će biti kažnjeno potomstvo, kor se usrdno moli za Jazona.
Četvrti čin
Dadilja izvješćuje o tome što Medeja radi i što se sprema učiniti: prikupila je svakakve zmije i pomiješala njihove otrove. Potom sama Medeja priziva podzemna božanstva, osobito Hekatu, kojoj nudi zavjetne darove; božica daje znak da prihvaća i čarolija je obavljena. Medejina će djeca odnijeti darove Kreuzi: ogrtač natopljen otrovom, zajedno s maramom i zlatnim ukrasom za glavu.
U kratkoj pjesmi kor se s užasom pita kakav će ishod imati Medejin gnjev i gnuša se njezinih zločinstva.
Peti čin
Stiže glasnik, koji javlja kako su Medijini darovi u palači izazvali požar koji se nije mogao ugasiti, a Kreuza, njezin otac i cijela palača izgorjeli su u plamenu.
Potaknuta na bijeg, Medeja se raduje i priprema se počiniti još jedan zločin: ubiti svoju djecu, "kao da ih je rodila Kreuza" (stihovi 921-922). Za trenutak se, potaknuta majčinskom ljubavlju, pokoleba, no onda joj se vraća slika vlastitog progonstva, koje bi je svakako odvelo daleko od njih, pa je obuzimaju Furije. Vidjevši duh brata Apsirta, ubija prvo dijete.
U tom trenutku pojavljuje se Jazon sa skupinom naoružanih ljudi, kako bi kaznio Medeju. Pogled na njega učvršćuje njezinu namjeru; Jazon traži poštedu za drugog sina, ali ona odbija; potom traži da ga barem brzo ubije, a zatim da ubije i njega samoga, što Medeja također odbija. Medeja bježi na čudesno stvorenim krilatim kočijama, a Jazon proglašava da njen bijeg svjedoči o tome da bogovi ne postoje, jer inače takva zločinstva ne bi bila dopuštena (stihovi 1026-1027).
Euripid i Seneka
Iako Euripidova Medeja ima sličnosti sa Senekinom tragedijom, između njih ima značajnih razlika. Senekina Medeja napisana je nakon Euripidove i njegova junakinja pokazuje dramatičnu svijest o tome da mora izvršavati u svoju (tradicionalnu) ulogu. Seneka započinje svoju dramu sa samom Medejom, koja izražava mržnju prema Jazonu i Krontu. U svom prvom obraćanju, ona priziva bogove i osvetu i poziva ih u pomoć, dok Euripid izvodi Medeju na scenu tek kasnije u prvom činu, kad se Medeja žali svojoj dadilji na nepravde koje trpi. Dok kor u Euripidovoj Medeji pokazuje suosjećanje s njom, kor u Senekinoj Medeji zauzima objektivnu poziciju tijekom drame, odražavajući stoičko viđenje morala.
Osobite razlike postoje u završnoj sceni, jer u Senekinoj verziji Medeja ne optužuje Jazona za smrt svoje djece, čak je i jednog od svojih sinova ubila pred Jazonom i sebe optužila za tu smrt. U Euripidovoj verziji, Medeja čini suprotno, budući da krivi Jazona i ne osjeća nikakvu krivnju za svoje postupke.
Seneka je Jazona načinio privlačnijim likom i time ojačao opravdanost i snagu Medejine strasti. Unatoč tome, zbog većeg stupnja scenskog nasilja u Senekinoj drami i zbog dodatne jezivosti, na Senekinu se verziju gleda kao na grublju i više senzacionalističku verziju Euripidove drame.
San José de la Montaña, Huitzilac
Prema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 132 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 2383 m.
Trappeto, Palermo
Trappeto je naselje u Italiji u provinciji Palermo, u regiji Sicilija.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 2916 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 27 m.
Fitzcarraldo
Fitzcarraldo je zapadnonjemački pustolovni dramski film iz 1982. koji je režirao i napisao Werner Herzog - to je njegova četvrta suradnja sa ekscentričnim glumcem Klausom Kinskijem. Ostale uloge tumače Claudia Cardinale i José Lewgoy. Film govori o ambicioznom pothvatu junaka Fitzcarralda koji je u Amazonskoj prašumi odlučio sagraditi operu. Priča se labavo zasniva na događajima koji su se zbili peruanskom tajkunu gume Carlosu Fitzcarraldu.
Herzog je doživio razne probleme tijekom produkcije: isprva su glavne uloge trebali igrati Jason Robards i Mick Jagger, ali se Robards razbolio tijekom snimanja a Jagger je imao drugih obveza te se nije mogao vratiti na snimanje, čime je Herzog krenuo snimati film ispočetka, ovog puta sa Kinskijem. Parobrod težak 340 tone je pomaknut preko planine u prašumi bez upotrebe specijalnih efekata. Nakon završetka snimanja, Fitzcarraldo je doživio hvalospjeve kritike te je nominiran za nekoliko nagrada. Nevolje tijekom snimanja filma predstavljene su u dokumentarnom filmu Burden of Dreams iz 1982.
Radnja
Peru, oko 1900. godine. Irac Brian Sweeney Fitzgerald, zvan Fitzcarraldo, i njegova supruga Molly prelaze put dug 1.200 milja kako bi vidjeli operu u kojoj glumi Enrico Caruso. Fitzcarraldo planira izgraditi operu za njega usred Amazonske prašume pa skuplja novac kod nekog lokalnog tajkuna. Kupuje parobrod, unajmljuje ekipu i počinje ploviti po Amazoni kako bi ostvario svoj naum. No Indijanci sa svojim bubnjevima prestraše njegovu ekipu koja pobjegne, pa on ostane sam sa kuharom, kapetanom i tehničarom. Ubrzo nagovori Indijance da rade za njega glumeći da je izaslanik Boga. S njima uspije prevesti brod preko brda do druge rijeke, gdje otvara operu.
Kritike
Dan Jardine je filmu dao ocjenu 70/100:
S druge strane Jay Antani je hvalio film:
Roger Ebert je filmu dao četiri od četiri zvijezdice:
Exeter
Geografija
Exeter leži u grofoviji Devon, duž rijeke Exe tj. na početku njena estuarija, koji nakon 16 km ima ušće u La Manche.
Historija
Exeter je vrlo staro naselje nastalo na važnom mjestu kod riječnog gaza preko rijeke Exe. Antičko britsko pleme Dumnonii napravilo je od njega svoju prijestolnicu. Nakon Rimskog osvajanja Britanije, Rimljani su ga pretvorili u svoj grad i nazvali Isca Dumnoniorum. Grad je bio polazna točka strateški važnog puta Fosse Way. Kako je za srednjeg vijeka Exeter bio prijestolnica jugozapadne Engleske, trpio je od brojnih napada i opsada.