cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Akutna limfatična leukemija
Klasifikacija
Limfatična znači da se radi o bolesti krvnih stanica limfoidne loze koje promijenjene i nedozrele (leukemijske blasti) dospijevaju u perifernu krv. S obzirom na njihove maligne promijene, gube svoju osnovnu funkciju i stječu sposobnost nekontroliranog dijeljenja bez mogućnosti sazrijevanja do stupnja normalnih krvnih stanica, pa dolazi do nesvrsishodog nakupljanja istih u perifrenoj krvi, perifernim krvotvornim organima ( limfni čvorovi, slezena, jetra) i nekrvotvornim organima (koža, testisi, središnji živčani sustav, srce, pluća ). Postepeno zamjenjuju normalne, zdrave krvne stanice pa dolazi do anemije (smanjeni broj eritrocita), krvarenja ( smanjeni broj trombocita) i infekcija.
Znakovi i simptomi
Kod svih vrsta leukemija i drugih hematoloških bolesti simptomi su približno isti.
Kod djece se najčešće mogu prepoznati gubitkom apetita i tjelesne težine, povišenom tjelesnom temperaturom ( često s neobičnim varijacijama), neobjašnjivim brojnim modricama koje ne prolaze ili krvarenjem, blijedilom i neuobičajenim umorom.
Dijagnoza
U većini slučajeva otkriva se slučajno.
Osnovna sumnja postavlja se kod pregleda stanica u perifernoj krvi. Kod akutne limfatične leukemije broj leukocita može se kretati od 20.000 pa i do 500.000 leukocita. Točna dijagnoza i podvrsta leukemije postavlja se nakon obrade punktata koštane srži nakon koje se dobije citomorfološka, citokemijska, imunološka i citogenetska klasifikacija.
Na temelju morfoloških karakteristika leukemijskih stanica, uz primjenu citokemijske klasifikacije, dokazom prisutnosti određenih enzima i metabolita i načinom bojenja stanica omogućuje se daljnja diferencijacija, u imunološkoj klasifikaciji određuju se markeri i antigeni, a u citogenetskoj prisutnost ( lošija prognoza) odnosno odsutnost ( bolja prognoza) odrađenih kromosomskih promijena, što sve doprinosi preciznijem utvrđivanju podtipova leukemije (imunofenotipizacija), te uvelike utječe na odabir optimalnog načina liječenja.
Kod akutne limfatične leukemije prepoznajemo imunofenotip “B”-limfocitne loze i “T”-limfocitne loze.
Liječenje
Bolesnici oboljeli od ALL svrstavaju se u skupine standardnog, srednjeg i visokog rizika, a na osnovu čega se određuje intenzitet i trajanje liječenja.
Kod djece oboljele od ALL, na liječenje vrlo dobro reagira i do 75% djece, koja s ovom vrstom leukemije postižu potpunu remisiju i kasnije ozdravljenje.
Protokoli se sastoje od faze indukcije, konsolidacije, intenzifikacije i održavanja.
Fazom indukcije ili uvodnog liječenja pacijenta se nastoji dovesti u remisiju, što se kontrolira analiziranjem punktata koštane srži 15. i 33. dana liječenja. Konsolidacijom se podrazumijeva stabiliziranje remisije kombiniranom profilaksom CŽS, nakon čega slijede jedna ili dvije intenzifikacijske terapije, i na kraju održavanje stanja remisije.
Najčešći antitumorski lijekovi koji se koriste u liječenju ALL su L-Asparaginase, Cyclophosphamide, Cytosine-arabinoside, Doxorubicin, Daunorubicin, Etoposide, Ifosfamide, Methotrexate, Pronison, Dexamethasone, Purinethol (mercaptopurine), Thioguanine, Vincristine i Vindesine, u novije vrijeme se koristi Imatinib(Glevec), Cytarabin(Aracytine).
ALL iziskuje i preventivno liječenje profilaksom mozga tj. centralnog živčanog sustava ( CŽS ), radi spriječavanja komplikacije zvane leukemijska meningnoza. Razlog tome su lijekovi koji se koriste za liječenje ALL, a koji ne mogu ući pod moždanu opnu, dok leukemijske stanice mogu.
Profilaksa mozga je liječenje mozga i njegovih opni, čime se spriječava da se leukemijske stanice sakriju u ta područja tijekom kemoterapije i da se ne bi ponovno razvijale nakon liječenja. Ovaj način liječenja kombinira zračenje CŽS, injekcije lijekova putem lumbalne punkture direktno u kralježnicu, te visoke intravenozne doze metotreksata.
Zbog vrlo visokog postotka izliječenja konvencionalnom citostatskom terapijom, transplantacija matičnih stanica koštane srži se kod bolesnika s ALL-om primjenjuje vrlo rijetko. Transplantacija se primjenjuje kod bolesnika skupine visokog rizika s lošijom prognozom i predviđenim komplikacijama, te onih kojima se bolest ponovno pojavi (relaps) ili se vrati poslije početnog liječenja. Izvodi se tako da se intenzivnom terapijom potpuno uništavaju sve stanice koštane srži, a zatim se infuzijom uvode stanice donora ili ranije prikupljene zdrave matične stanice bolesnika.
Radeče
Radeče (njemački: Ratschach) je gradić u Sloveniji od 2.152 stanovnika, on je i administrativni centar Općine Radeče.
Akutna limfatična leukemija
Prognoza
S obzirom na neprekidnost terapije i utjecaj iste na kvalitetu krvnih žila, djeci se ugrađuje centralni venski kateter, koji se redovitim održavanjem može koristi cijelim tijekom liječenja. Ugrađuje se jednostavnim operativnim zahvatom u trajanju 30-ak minuta, pod punom anestezijom.
Radeče
Geografske karakteristike
Radeče leži u centru Slovenije, na ušću riječice Sopote u Savu, ispod planina Kum (1220 m) i Lisca (948 m).
Akutna limfatična leukemija
Prognoza
Centralni venski kateter je dakle specijalna cijevčica kiruški ugrađena u venu ispod prsnog koša, koja služi za primanje terapije ili uzimanje uzoraka venske krvi. Nije strašno kao što zvuči, a bolesniku uvelike umanjuje bolove i ubode injekcijama ili Braunilama.
Radeče
Historija
Radeče su dobile status grada ukazom kralja Aleksandra 15. jula 1925., sve do 1951. bili su i općina, - tad je sjedište prebačeno u Hrastnik a kasnije u Laško. Općina Radeče obnovljena je 1. januara 1995.
Akutna limfatična leukemija
Prognoza
Svakodnevnim uzimanjem uzoraka krvi iz prsta, prati se tijek bolesti i utjecaj lijekova na organizam.
Radeče
Privreda
Najznačajniji privredni objekt u tom zasavskom gradiću je istoimena tvornica papira, koja posluje još kao manufaktura od 1736.
Akutna limfatična leukemija
Prognoza
Popratne pojave različite su kod pojedinih pacijenata i bez obzira na terapiju koja umanjuje nepogodne posljedice javljaju se u većoj ili manjoj mjeri i privremenog su karaktera.
Najčešće je opadanje kose, kao i obrva, trepavica i drugih kožnih dlačica.
Slijede mučnine i povraćanje uslijed kemoterapije, kao i probavni i želučani problemi usljed oralne terapije, a što sve prati gubitak apetita.
Uslijed oslabljenog imuniteta razvijanje gljivica i bolnih čireva u ustima i ždrijelu.
Antitumorski lijekovi osim bolesnih stanica uništavaju i zdrave stanice, kao i antitijela stvorena tijekom dotadašnjeg života. Tako je moguće da se bolesnik zarazi već preboljenim virusom neke zarazne bolesti. Za djecu oboljelu od ALL vrlo opasna Varicella i Herpes zoster te se često i preventivno daju ciljani antibiotici (npr.Virolex, Herplex i sl.).
Lijekovi utječu i na koštanu srža pa je poremećena i proizvodnja krvnih stanica, što može biti uzrokom krvarenja ili infekcija.
Uzimanjem steroida tijekom terapije u kontrastu na mučnine, neuobičajeno raste apetit, a posljedica je i fizičko izobličavanje usljed podbuhlosti i debljanja. Popratno tome su i nagle promijene raspoloženja pacijenta.
Također se mogu očekivati i dugoročne posljedice ili kasnije djelovanje.
Kemoterapija i zračenje može uzrokovati neplodnost, a također može uzrokovati i smanjenje kvocijenta inteligencije – IQ.
Passignano, Latina
Passignano je naselje u Italiji u provinciji Latina, u regiji Lazio.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 171 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 353 m.
7-Metil-α-etiltriptamin
7-Metil-α-etiltriptamin je organsko jedinjenje, koje sadrži 13 atoma ugljenika i ima molekulsku masu od 202,295 Da.
Germolles-sur-Grosne
Žermol sir Gron je naselje i opština u istočnom delu centralne Francuske u regionu Burgonja, u departmanu Saona i Loara koja pripada prefekturi Makon.
Po podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 110 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 15 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 7,23 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 250 metara (maksimalnoj 626 m, a minimalnoj 336 m).
Owego, New York
Ovego je grad u američkoj saveznoj državi Njujork.
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 3.896, što je 15 (-0,4 %) stanovnika manje nego 2000. godine.
New Beaver, Pennsylvania
Nju Biver je grad u američkoj saveznoj državi Pensilvanija.
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 1.502, što je 175 (-10,4 %) stanovnika manje nego 2000. godine.
Reyno, Arkansas
Rejno je grad u američkoj saveznoj državi Arkanzas.
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 456, što je 28 (-5,8 %) stanovnika manje nego 2000. godine.
Vladimir Putin
Vladimir Vladimirovič Putin (7. 10. 1952.) je ruski političar i državnik koji se trenutno nalazi na funkciji predsednika Ruske Federacije.
Biografija
Rodio se u Lenjingradu i nakon studija godine 1975. postao agentom KGB. Od godine 1985. do 1990. bio je smješten u Istočnoj Njemačkoj, a nakon ujedinjenja Njemačke opozvan u Lenjingrad gdje je KGB napustio nakon neuspjelog puča protiv Vladimira Gorbačova. Nakon raspada SSSR-a obavljao je važne političke funkcije u St. Petersburgu, a godine 1996. je pozvan u Moskvu gdje je obavljao niz dužnosti. Od godine 1998. je bio načelnik FSB, službe koja je u Rusiji naslijedila bivši sovjetski KGB.
Na iznenađenje mnogih ga je u ljeto 1999. Boris Jeljcin imenovao premijerom. Kao ličnosti bez karizme, popularnosti i političke baze mnogi mu nisu predviđali dugi mandat, ali se nakon ponovnog izbijanja neprijateljstva na Kavkazu i druge ruske invazije na Čečeniju nametnuo kao vođa. 31. 12. Jeljcin je podnio ostavku, a Putin je preuzeo njegovu dužnost, koju je potvrdio na izborima 2000. godine. Na izborima 2004. izabran je drugi put.
Njegovi mandati su, s jedne strane, bili obilježeni nastojanjem da se čečenski problem riješi vojnim putem, pri čemu su ruska vojska i sigurne službe imale više uspjeha nego Jeljcin u ratu 1994-98, ali su čečenski separatisti na to reagirali s brutalnim terorističkim napadima, od kojih su opsada teatra u Moskvi 2002. i škole u Beslanu 2004. godine kod mnogih izazvali dojam kako Putin nije u stanju svojim građanima donijeti elementarnu sigurnost. S druge strane, Putin je bio daleko uspješniji u obračunu s "oligarsima" - novopečenim bogatašima koji su pod Jeljcinom uživali podršku vlasti i postali moćniji od same ruske države. Ta je kampanja, koju mnogi na Zapadu optužuju zbog kršenja ljudskih prava, Putinu donijela veliku popularnost kod običnih Rusa koji su u Jeljcinovo doba osiromašili.
Pod Putinom je ruska ekonomija zabilježila značajni rast i životni standard je primjetno bolji nego u Jeljcinovo vrijeme. Putin je također uložio velike napore da modernizira vojsku i Rusiji povrati ugled svjetske sile. Zbog toga se s Georgeom W. Bushom sukobio oko pitanja rata u Iraku, iako su dvojica predsjednika našli zajednički jezik po pitanju rata protiv terorizma, te je Putin javno podržao Bushov ponovni izbor za predsjednika SAD 2004. godine.
Putin je predmet velikih kritika po pitanju unutrašnje politike, jer mu mnogi zamjeraju reforme s ciljem jačanja centralne vlasti, kontrole nad medijima i postupnog smanjivanja političkih sloboda. S druge strane, mnogi u Rusiji smatraju da je koncept liberalne demokracije nespojiv s ruskom tradicijom, odnosno da Rusija može nužne reforme provesti jedino pod autoritarnim vodstvom.
Putin je najavio kako nema namjeru mijenjati ruski Ustav, odnosno natjecati se za treći mandat. Prije nego što mu je drugi mandat istekao 2008. godine, postao je vođom stranke Ujedinjena Rusija, a nakon što je za novog predsjednika izabran njegov dugogodišnji prijatelj i suradnik Dmitrij Medvjedev, imenovan je premijerom.
Njegov premijerski mandat je bio obilježen kratkotrajnim rusko-gruzijskim ratom 2008. u kojem je Ruska Federacija priznala gruzijske separatisičke regije Abhaziju i Južnu Osetiju, ali i izbijanjem Globalne recesije koja je izazvala određene ekonomske probleme.
U septembru 2011. je nakon višegodišnjih špekulacija Ujedinjena Rusija objavila da će postati njen kandidat na redovnim predsjedničkim izborima 2012. godine. Njih je dobio te mu traje treći mandat, koji bi, u skladu s izmjenama ruskog Ustava, trebao trajati do 2018. Prethodno je u ruskom zakonu bilo neustavno da se netko smije po treći put kandidrati za predsjeničku funkciju, sve dok to Putin nije izmjenio.
Putin je usvojio porez na prihod od 13%, smanjeni porez na profite te nove zakone o zemlji. Kao premijer, Putin je nadgledao široke vojne reforme i policijske reforme. Njegova energetska politika je utvrdila Rusku Federaciju kao energetsku supersilu. Putin je podupirao industrije visoke tehnologije kao što su nuklearna energija i obrambena industrija. Masovni porast stranih investicija doveo je do procvata raznih poslovnih sektora, kao što su automobilska industrija. Ipak, ekonomski razvoj Ruske Federacije doživio je privremen pad zbog međunarodnih sankcija kao odgovor na rusku vojnu intervenciju u istočnoj Ukrajini tijekom Putinova trećeg predsjedničkog mandata.
Kritike
Mnoge Putinove poteze disidenti i strani promatrači opisuju "nedemokratskim". Godine 2014. Ruska Federacija je izbačena iz skupine G8 zbog njene pripajanja Krima. Dana 21. 1. 2016. sudac koji je je vodio britansku istragu atentata bivšeg agenta KGB-a Aleksandra Litvinjenka počinjenog 2006. godine u Londonu, objavio je izvještaj prema kojem je Putin vjerojatno odobrio to ubojstvo.
MitoQ
MitoQ je organsko jedinjenje, koje sadrži 38 atoma ugljenika i ima molekulsku masu od 678,814 Da.
Beaupuy (Lot i Garona)
Po podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 1028 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 125 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 8,17 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 100 metara (maksimalnoj 103 m, a minimalnoj 28 m).
Colony, Alabama
Colony je gradić u američkoj saveznoj državi Alabama. Po popisu stanovništva iz 2010. u njemu je živelo 268 stanovnika.
Pennadomo, Chieti
Pennadomo je naselje u Italiji u provinciji Chieti, u regiji Abruzzo.
Leksikografija
Leksikografija (grč. lexikón (biblíon) = rječnik + gráphein = pisati) je znanost koja se teorijski i praktično bavi izradom rječnika. Leksikografija se može promatrati kao grana jezikoslovlja ili kao grana informacijskih znanosti. Izrada rječnika uključuje popisivanje, opis i tumačenje rječničkog blaga jednoga ili više jezika. U širem smislu, leksikografija uz jezične rječnike obuhvaća i predmetne rječnike, odnosno enciklopedijska djela (enciklopedije, leksikoni i enciklopedijski rječnici). Enciklopedijskim djelima bavi se prvenstveno enciklopedika. Leksikografija također može označavati ukupnost leksikografskih djela koja se odnose na neki jezik (hrv. leksikografija, franc. leksikografija). Izrada leksikografskih djela u pravilu je vrlo dugotrajan i zahtjevan proces u kojem sudjeluje veći broj stručnjaka leksikografa.
Vrste i struktura leksikografskih djela
Sva leksikografska djela dijele se na opća i specijalizirana. Opća leksikografska djela daju cjelovit prikaz nekog jezika ili ukupnog ljudskog znanja (opći objasnidbeni rječnik, opća enciklopedija), dok su strukovna ograničena na jedno područje unutar jezika ili ljudskog znanja (strukovni rječnik, tehnička enciklopedija). Rječnici se nadalje dijele na jednojezične, dvojezične i višejezične. Zatim slijede podjele po ostalim kriterijima, kao što su način redanja natuknica (abecedni, konceptualni), vremenski opseg (sinkronijski, dijakronijski), veličina (opširni, sažeti, džepni), i drugi (vidi članak Rječnik).
Leksikografsko djelo sastoji se od niza članaka. U naslovu svakoga članka stoji natuknica ili lema. Izradi samog leksikografskog djela prethodi izbor natuknica koje će u njega biti uvrštene, tj. izrada abecedarija. Abecedarij je vrlo važan jer određuje opseg i narav leksikografskog djela. U njemu je predviđena duljina svakog pojedinog članka, odnosno tip definicije. Definicija ili opis natuknice može biti iscrpan ili sažet, no poželjno je da se dosljedno primjenjuje jedan, unaprijed utvrđeni, obrazac. Pri opisu se koristi leksikografski metajezik koji uključuje kratice, simbole, konvencionalne grafičke oznake, itd. U izradi rječnika posebno su važni primjeri ili citati. Vješto odabrani primjeri mogu u tumačenju riječi biti jednako učinkoviti kao i sama značenjska i gramatička definicija. Osim toga, u opis se mogu uključiti homonimi, sinonimi, antonimi i drugi tipovi leksičkih odnosa koji preciziraju značenje i funkciju neke riječi. Ovisno o vrsti rječnika, određuje se udio neologizama i arhaizama u rječniku, te zastupljenost razgovornog i dijalektalnog jezika. Bez obzira na unaprijed utvrđena načela, ni jedan rječnik ne može izbjeći određena odstupanja od zamišljenog cilja. Pri izradi rječnika nužno dolazi do kolebanja između nedostižne iscrpnosti te praktičnih i materijalnih ograničenja, a opseg članaka može znatno varirati ovisno o autorovoj volji. Isto tako, granica između općeg leksika i leksika strukovnih i tehničkih jezika vrlo je fluidna i ne može se jasno odrediti. Jezik kao predmet leksikografije u stalnoj je mijeni i zato leksikografski rad mora neprestano počinjati iznova.
Collinsville, Alabama
Collinsville je gradić u američkoj saveznoj državi Alabama. Po popisu stanovništva iz 2010. u njemu su živela 1.983 stanovnika.
Leksikografija
Tradicionalna i suvremena leksikografija
Načela tradicionalne leksikografije postavljena su u posljednja tri stoljeća u djelima velikih majstora poput Samuela Johnsona, Noe Webstera i Jamesa Murraya. Oni su kao urednici rječnika prema vlastitim kriterijima birali natuknice i citate koji ulaze u rječnik. Takvi rječnici nazivaju se autorskim rječnicima. Odlikuje ih subjektivnost i idiosinkratičnost, a njihova vrijednost uvelike ovisi o leksikografskom umijeću tvorca rječnika. U tradicionalnim rječnicima citati su preuzeti isključivo iz književnih dijela odabranih uglednih autora. Njihov vokabular zato u velikom dijelu odgovara književnom jeziku. Tradicionalni rječnici bili su autoritativna djela čiji je cilj bio podučiti ljude kako se pravilno koristiti jezikom. Zbog svoga preskriptivnog karaktera sadržavali su samo one riječi i izraze koje su autori rječnika smatrali doličnima.
7-PET
7-PET je organsko jedinjenje, koje sadrži 31 atom ugljenika i ima molekulsku masu od 489,646 Da.
Leksikografija
Tradicionalna i suvremena leksikografija
Osamdesetih godina 20. st. primjenom računala u leksikografiji dolazi do velikih promjena u načinu izrade rječnika. Izbor rječničke građe više ne ovisi isključivo o autoru, već se građa odabire na temelju korpusa. Na taj je način reducirana subjektivnost u leksikografskom poslu. Korpusi se sastoje od tekstova iz različitih područja kao što su popularna književnost, publicistika, pa čak i razgovorni jezik. Riječi i citati odabiru se iz korpusa po čestotnom principu (ovisno o njihovoj učestalosti). Rječnici više nisu dostupni samo u papirnatom obliku već i u digitalnom, računalno pretraživom, obliku. Suvremena leksikografija ima deskriptivni karakter, ona ne propisuje kako se jezikom treba koristiti, već opisuje njegovu svakodnevnu upotrebu.
Vinodolska općina
Vinodolska općina je općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji. Administrativno središte općine je naselje Bribir.
Zemljopis
Obuhvaća četiri naselja: Bribir, Drivenik, Grižane-Belgrad i Tribalj, u Vinodolskoj dolini. Općinom prolazi cesta Hreljin – Novi Vinodolski, paralelna s Jadranskom magistralom.
Šimunčevec
Šimunčevec je naselje u blizini Grada Zagreba, nalazi se u gradskoj četvrti Sesvete, u podnožju Medvednice. Oko Šimunčevca se nalaze naselja: Vugrovec, Goranec, Jalševec, Čučerje, Planina Gornja i Donja, Prekvršje, Đurđekovec, i dr.
Do Šimunčevca se može doći ZET-ovom autobusnom linijom 280 iz Dupca (Dubec).
Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 282 stanovnika te 93 obiteljskih kućanstava.
Strmec (Zagreb)
Strmec je naselje u sastavu Grada Zagreba. Nalazi se u gradskoj četvrti Brezovica.
Cantone, Vercelli
Cantone je naselje u Italiji u provinciji Vercelli, u regiji Piemonte.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 39 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 543 m.
Vodice (slovenska općina)
Općina Vodice (slovenski: Občina Vodice) je jedna od 212 slovenskih općina od 4.778 stanovnika. , administrativni centar općine je gradić Vodice.
Geografske karakteristike
Općina Vodice prostire se po Ljubljanskoj kotlini između Kranja i Ljubljane, na površini od nekih 31.4 km², na kojoj leži 16 naselja.
Naselja Općine Vodice
Bukovica pri Vodicah, Dobruša, Dornice, Koseze, Polje pri Vodicah, Povodje, Repnje, Selo pri Vodicah, Skaručna, Šinkov Turn, Torovo, Utik, Vesca, Vodice, Vojsko, Zapoge
8A-PDHQ
8A-PDHQ je organsko jedinjenje, koje sadrži 15 atoma ugljenika i ima molekulsku masu od 215,334 Da.
Pemberwick, Connecticut
Pembervik je naseljeno mesto bez administrativnog statusa u američkoj saveznoj državi Konektikat.
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 3.680.
Caorle (laguna)
Laguna Caorle (talijanski: Laguna di Caorle) je nevelika laguna u sjevernoj Italiji, pored grada Caorle u Jadranskom moru.
Geografske karakteristike
Lagunu Caorle je zapravo formirala rijeka Tagliamento, a ne manji Lemene koji ima ušće u lagunu. Tagliamento je nanio velike količine sedimenata sa Alpa i stvorio pješčane sprudove - lida u Jadranskom moru i tako odvojio Lemene od mora.
Danas su vode lagune regulirane kanalom Nicesolo, koji odvodi višak voda u Jadran i kanalom Saetta, sa kojim je povezana sa rijekom Livenza.
Vugrovec Donji
Vugrovec Donji je naselje u sastavu Grada Zagreba. Nalazi se u gradskoj četvrti Sesvete, oko 5 kilometra sjeveroistočno od središta Sesveta.
Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 452 stanovnika te 125 obiteljskih kućanstava.
Viškovo
Viškovo (prethodno Sveti Matej), naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji.
Zemljopis
Područje općine Viškovo smješteno je sjeverozapadno od Rijeke na površini od svega 20-tak kvadratnih kilometara. Blizina Rijeke, Opatije, graničnog prijelaza sa Slovenijom, ljepote prirode i pogodnosti življenja u malom mjestu obilježja su koja ovaj kraj čine sve privlačnijim.
Općina Viškovo osnovana je 15. travnja 1993. godine. Jedna je od jedinica lokalne samouprave Primorsko-goranske županije, koje su iz bivše Općine Rijeka osnovane dvije godine nakon proglašenja samostalne Republike Hrvatske. Prilikom osnivanja Općine područje broji 6.918 stanovnika, da bi 2002. godine taj broj porastao preko 9.200.
Viškovo je danas upotpunjeno svim sadržajima neophodnim suvremenom načinu življenja i poslovanja. U središtu mjesta nalaze se: crkva, škola, dječji vrtić, pošta, zdravstvena stanica, ljekarna, knjižnica, banke, poslovnica FINA-e, kreditno-štedna i osiguravajuća društva, benzinska crpka te niz obrtničko-uslužnih djelatnosti.
Bonnal
Bonal je naselje i opština u istočnoj Francuskoj u regionu Franš-Konte, u departmanu Du koja pripada prefekturi Bezanson.
Po podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 24 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 13 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 1,8 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 270 metara (maksimalnoj 292 m, a minimalnoj 251 m).
Viškovo
Obrazovanje
Osnovna škola Sv.Matej
Kultura
Halubajski zvončari
Caorle
Geografske karakteristike
Caorle leži između ušća rijeka Livenza i Lemene u Jadransko more, pored Lagune Caorle, udaljen nekih 30 km istočno od Venecijanske lagune.
Historija
Caorle je nastao kao i većina naselja u Venecijanskoj laguni između 5. vijek - 7. vijeka, kad su stanovnici antičkih gradova sa kopna bježali od barbarskih provala na sigurnije otoke. Tako je i Caorle smješten na otoku, između dviju rijeka, bio puno sigurniji. Brzo se razvio kao jedan od najvažnijih centara mlade Mletačke Republike preko kojeg se odvijala trgovina između Alpa (rijekama Livenza i Lemene) i Rialta u laguni.
Značaj grada počeo je opadati od druge polovice 15. vijeka kad su se dogodile značajne geomorfološke promjene u laguni, uz melioraciju rijeka i izgradnju kanala, tako da je promet brodovima po Livenzi izgubio značaj.
Privreda
Danas je Caorle prije svega poznat kao kupališni centar, uz tradicionalno ribarstvo i poljoprivredu.
Mitchellville, Tennessee
Mičelvil je grad u američkoj saveznoj državi Tenesi.
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 189, što je 18 (-8,7 %) stanovnika manje nego 2000. godine.
Vigo di Cadore, Belluno
Vigo di Cadore je naselje u Italiji u provinciji Belluno, u regiji Veneto.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 288 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 939 m.
Skrad
Skrad je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji.
Zemljopis
Općina Skrad zaprema površinu od 53,85 km2 i prostorno je jedna od manjih jedinica lokalne samouprave na području Primorsko-goranske županije, gdje čini samo 1,50 % sveukupne površine te Županije. Općina Skrad se nalazi u središnjem goranskom području najvažnijem i najtipičnijem dijelu Gorskog kotara, koji je zbog prometne otvorenosti i tranzitnog značenja, kao najvažnije gospodarsko-geografske osobine, definiran prije svega nekadašnjom i suvremenom važnošću prometno-transportnih funkcija.
Naselje Skrad nalazi se u središnjem dijelu istoimene Općine. Samostalna naselja na području Općine Skrad jesu: Belski Ravan, Brezje Dobransko, Bukov Vrh, Bukovac Podvrški, Buzin, Divjake, Gorani, Gorica Skradska, Gornja Dobra, Gramalj, Hlevci, Hosnik, Hribac, Mala Dobra, Malo Selce, Pečišće, Planina Skradska, Podslemeni Lazi, Podstena, Pucak, Raskrižje, Rasohe, Resnatac, Rogi, Skrad, Sleme Skradsko, Trški Lazi, Tusti Vrh, Veliko Selce, Vrh Brodski, Zakrajc Brodski, Žrnovac.
Stanovništvo
Općina Skrad prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine ukupno broji 1333 stanovnika.
Gospodarstvo
Glavne gospodarske djelatnosti na području Općine Skrad su turizam i ugostiteljstvo te šumarstvo. Na području Skrada posluje nekoliko većih gospodarskih subjekata: Hrvatska elektroprivreda, Hrvatske šume, Hrvatske željeznice, INA, Hrvatske pošte.
Uz njih pojavljuje se sve veći broj malih i srednjih poduzetnika, pa trenutno na području Općine ima tridesetak malih poduzetnika.
Glavni zamašnjak razvoja malog gospodarstva i poduzetništva je Poduzetnički inkubator PINS koji je osnovan 1996. godine i čiji je osnivač Općina Skrad.
Obrazovanje
OŠ Skrad
Plijenori
Plijenori (lat. Gaviidae) jedina su porodica iz reda Gaviiformes. U porodicu se svrstava četiri, odnosno pet vrsta, ovisno o tome može li se pacifički plijenor smatrati samostalnom vrstom ili je, kao što neki stručnjaci smatraju, samo podvrsta srednjeg plijenora. Ovaj se tekst odnosi istodobno na red, porodicu i rod.
Izgled
Plijenori su velike ptice, plivači i gnjurci, dugačke od 53 do 91 cm i rasponom krila između 106 i 152 cm. Težina im se kreće od 1 pa do 6,4 kg, ovisno o vrsti. To znači da su ove velike vrste značajno teže od gusaka (Anserinae). Od gnjuraca (Podicipedidae) razlikuju se prije svega potpunim plivaćim kožicama koje povezuju tri prema naprijed okrenuta prsta (anisodaktilija), kao i vrlo dobro vidljivim, iako kratkim, repom.
Perje je kod većine vrsta u vrijeme kad nose "svadbeno ruho" s gornje strane obojeno crno-bijelo, poput šahovske ploče, dok je s donje strane tijela gotovo bijelo. Kod svih vrsta glava i vrat živih su boja. Ovo upadljivo, raskošno obojeno perje zimi zamjenjuje perje neupadljivih boja. Vrlo je gusto i dobro izolira od hladnoće arktičkih i subarktičkih voda koje su njihovo prirodno stanište. Mnogo vremena posvećuju njezi perja, jer samo čisto, dobro njegovano perje omogućuje i dobru zaštitu.
Vrbnik (razvrstavanje)
Vrbnik može biti:
Plijenori
Izgled
Mužjaci su nešto krupniji od ženki, no drugi, vidljivi spolni dimorfizam ne postoji. Mladi plijenori imaju cijelu godinu jednostavno obojeno perje kao odrasli zimi. Tek u dobi od oko tri godine perje dobiva tipične boje odraslih u vrijeme parenja i gniježđenja.
Rasprostranjenost i životni prostor
left|thumb|[[Crvenogrli plijenor (Gavia stellata)]] Plijenori naseljavaju prije svega sjever holarktika, dakle tundru i tajgu u Kanadi, Aljasci Skandinaviji i Rusiji. Od pet, dvije vrste (crvenogrli i srednji plijenor) gnijezde se i u sjevernoj Europi. Ovdje im je južna granica pojavnosti sjeverna Irska, sjeverna Škotska i jug Norveške i Švedske. Veliki plijenor gnijezdi se prije svega na sjeveru sjeverne Amerike, ali i na Grenlandu i Islandu, dok žutokljuni plijenor to vrijeme provodi na sjeveroistoku Sibira i krajnjem sjeveru sjeverne Amerike.
Čitav svoj život plijenori provode na vodi ili u njenoj neposrednoj blizini. Velike vrste gnijezde se na dubokim, daleko u tundrama i borealnim područjima skrivenim jezerima, dok manje vrste u to vrijeme dolaze i na mala jezera, lokve i ribnjake. Za gnjezdište će plijenori dati prednost jezerskim otocima ako postoje. U rijetkim slučajevima crvenogrli i žutokljuni plijenori gnijezde se i u zaštićenim morskim uvalama ili riječnim deltama.
Zimovališta su im, ovisno o vrsti, na obalama Europe, Azije i Sjeverne Amerike. U Europi to mogu biti između ostalog Sjeverno i Baltičko more kao i sjeverni dijelovi Sredozemnog mora. U sjevernoj Americi zimovališta sežu na jug do kalifornijskog poluotoka i Floride, a u Aziji duž kineske obale do Hainana.
Grenlandske i islandske populacije plijenora mogu se zimi sresti na europskim obalama, a samo iznimno na velikim jezerima u unutrašnjosti. Češći su crvenogrli i srednji plijenor, koji se u većem broju okupljaju zimi na obalama srednje Europe. Obje vrste dolaze pojedinačno ili u manjim skupinama prije svega u vrijeme jesenske selidbe i na velikim jezerima duboko unutar srednjoeuropskog kopna.
Posebno zanimljivo selidbeno ponašanje uočeno je kod sjevernosibirskih populacija srednjih plijenora. U jesen dolaze na Crno more, a selidbeni put u proljeće ide im prvo do Baltika, a zatim odatle na Bijelo more. Ovakvo selidbeno ponašanje, da ptice idu u jesen jednim, a u proljeće drugim putem, do sada je dokazano samo kod vrlo malog broja vrsta ptica.
Gallerie dell'Accademia
Historija
Venecijansku umjetničku akademiju (L'Accademia di Belle Arti di Venezia) osnovao je 1750. godine mletački senat kao venecijansku školu za slikarstvo, kiparstvo i arhitekturu. Prvi predsjednik Akademije bio je slikar Giambattista Piazzetta, uz pomoćnike slikare Giambattistu Pittonija i Gianmariju Morlaitera.
Plijenori
Rasprostranjenost i životni prostor
U srednjoj Europi žutokljuni plijenor samo je rijedak, zalutali gost, dok pacifički plijenor u ovim područjima još nikada nije dokazano viđen.
Način života
thumb|250px|[[Pacifički plijenor]]
Gallerie dell'Accademia
Historija
Scuola della Carità je najstarija od tzv. Šest velikih škola (vjerskih bratovština) i zgrada joj datira iz 1343. (bratovština je osnovana 1260). Samostan Convento dei Canonici Lateranensi počeo je 1561. graditi slavni Andrea Palladio, ali ga nije dovršio. Fasadu crkve Santa Maria della Carità izveo je Bartolomeo Bon 1441. godine.
Plijenori
Kretanje
Plijenori izvanredno dobro rone, sve do dubine od 75 metara, a pod vodom mogu provesti do osam minuta. No, najčešće zaranjaju do dubine od 2 do 10 metara, a pod vodom se rijetko zadržavaju dulje od jedne minute. Plijenori kreću pod vodu ravnim okomitim uronom, bez, kao neke druge vodene ptice, (kao na primjer gnjurci), kretanja prema naprijed usmjerenim skokom. Pod vodom se pokreću nogama, a vrlo rijetko pomažu se krilima.
Gallerie dell'Accademia
Kolekcija
left|thumb|200px| [[Leonardo Da Vinci|Leonardo da Vinci: Vitruvijev čovjek, tuš na papiru, 1485.-90. ]] Muzej je najveća kolekcija venecijanskog slikarstva na svijetu, ali posjeduje i neka djela ostalih velikih talijanskih slikara. Galerija između ostalog ima djela Gentilea Bellinija, Giovannija Bellinija, Bernarda Bellotta, Pacina di Bonaguida, Canaletta, Carpaccia, Giulija Carpionija, Rosalbe Carriera, Cima da Conegliana, Fettija, Pietra Gasparija, Micheleja Giambona, Luche Giordana, Francesca Guardija, Giorgionea, Johann Lissa, Charlesa Le Bruna, Pietra Longhija, Lorenza Lotta, Andreje Mantegne, Rocca Marconija, Michelea Marieschija, Antonella da Messine, Piazzette, Pittonija, Pretija, Giambattiste Tiepola, Tintoretta, Tiziana, Paola Veronesea, Giorgija Vasarija, Vivarinija i Giuseppea Zaisa. Muzej posjeduje i kolekciju skulptura i grafika, između ostalog i slavne Leonardove crteže (Vitruvijev čovjek) koje izlaže samo povremeno.
Plijenori
Kretanje
Na suhom se kreću vrlo nespretno. Ne mogu stajati uspravno dulje vrijeme, nego se pritom naslanjaju na prsa. Nogama ne mogu hodati, nego se kreću kratkim, žabolikim skokovima koji su vrlo naporni i omogućuju prelaženje samo kratkih razdaljina.
Unatoč relativno kratkim krilima, plijenori su vrlo dobri letači, i mogu leteći prevaljivati vrlo velike razdaljine. Lete ispruženog vrata, glavu drže nešto niže od tijela, a noge su isto ispružene i strše iza repa. Gotovo uvijek uzlijeću s vode, a i slijeću na nju. Za uzlet im je potreban dugačak zalet, 50 do 100 metara. Jedino relativno malen crvenogrli plijenor može uzletjeti s kopna. To je razlog da u slučaju opasnosti ove ptice radije zaranjaju, jer pokušaj bijega uzletom ne bi bio dovoljno brz.
Prehrana
Plijenori se hrane gotovo isključivo malim do srednje velikim ribama koje love dok rone, i najčešće ih još pod vodom i pojedu. Vrlo rijetko jedu bilo što drugo, no ako jedu, onda to mogu biti žabe, rakovi, mekušci, crvi ili vodeni kukci. Postoje i slučajevi da se plijenori gnijezde na jezeru gdje nema riba. Tada privremeno promijene prehranu i hrane se samo mekušcima ili kukcima.
Ove ptice imaju vrlo rastezljiv jednjak što im omogućuje gutanje relativno velikog plijena. Tako veliki plijenori mogu progutati pastrve duge do 45 cm i teške do jednog kilograma. U rijetkim slučajevima može gutanje gutanje prevelikog plijena završiti i kobno.
Razmnožavanje
thumb|250px|Veliki plijenor s piletom na leđima Plijenori žive monogamno. U vrijeme gniježdenja parovi dolaze ponovo na mjesto iz prethodne godine, a zajedno ostaju i u vrijeme seobe i na zimovalištima. No, ne gnijezde se svake godine. Otprilike svake četvrte godine gniježđenje izostaje. Nemaju kompleksan svadbeni ples. Novi parovi u vrijeme sparivanja izvode na vodi niz sinkroniziranih kretnji, dok je kod starijih parova i to ritualizirano ponašanje ograničenije.
Pare se na obali, a s parenjem započinju često odmah po dolasku na gnjezdište i nastavljaju idućih nekoliko dana. Ako se pare uvijek na istom mjestu, zbog toga se može na tlu napraviti manje udubljenje koje zatim često rabe za gradnju gnijezda. Grade ga od vodenog bilja i mahovine, a nalazi se uvijek neposredno uz vodu, gotovo nikad nije udaljenije od jednog metra.
Osim crvenogrlih plijenora koji su najmanji, sve druge vrste izrazito su teritorijalne životinje i vrlo agresivno brane svoj teritorij od svih nametljivaca. Najčešće je dovoljno prijeteće ponašanje da se nametljivac povuče. Rijetko dolazi do prave bitke, no ako do nje dođe, ona se vodi vrlo žestoko i moguće je da jedan od suparnika ugine, bilo od snažnih udaraca kljunom ili od utapanja. U borbi sudjeluju i mužjak i ženka domicilnog para, a pretpostavlja se da je razlog ovakve obrane teritorija nedovoljna količina ribe u jezeru za prehranu većeg broja mladunaca. Suprotno njima, crvenogrli plijenori gnijezde se vrlo blizu jedni drugima, a brane tek neposrednu okolinu gnijezda.
Polažu jedno do tri jaja, a na njima sjede oba roditelja. Nakon valjenja, mladunci ostaju oko tri dana u gnijezdu prije nego uđu u vodu. Već u toj dobi mladunci mogu plivati i roniti. Često se odmaraju na leđima roditelja. Roditelji ih hrane do starosti od sedam tjedana, a ponekad i dulje. Jedan mladunac često se pokaže kao najsnažniji i uspije se izboriti za najveći dio hrane. U slučaju da hrane nema u izobilju, tada je često posljedica toga smrt slabijeg mladunca.
Nema pouzdanih spoznaja o očekivanom životnom vijeku ovih životinja. Crvenogrli i srednji plijenor doživljavaju više od deset, a katkad i dvadeset godina. Za jednog srednjeg plijenora dokazana je starost od 28 godina. S druge strane, do sad nije poznat niti jedan slučaj velikog plijenora starijeg od više od osam godina. No smatra se da to nije najveća moguća starost ovih životinja. thumb|250px|desno|[[Srednji plijenor (Gavia arctica)]] Ako u vrijeme leženja jaja dođe do snažnih kiša i podizanja razine vode u jezeru uz čiju se obalu nalazi gnijezdo, dolazi do plavljenja gnijezda zbog njegove velike blizine vodi i propasti jaja, jer ptice ne mogu, zbog svoje građe tijela, otići dovoljno daleko od obale da izbjegnu tu opasnost.
Nakon valjenja mladunaca, brigu o njima vode oba roditelja. Mladunci odmah nakon valjenja odlaze za roditeljima u vodu. Kako su mladunci još pokriveni paperjem koje nije vodonepropusno, ne mogu provesti mnogo vremena u vodi, a na kopno ne izlaze. Kad im se paperje natopi vodom, penju se na leđa jednog od roditelja. Prije nego što počnu hraniti podmladak ribicama, roditelji mladim ptićima uporno nude jedno svoje pero. Smatra se da im daju pero kako bi im to poslužilo kao zaštita od kosti ribe kojom se hrane. Istodobno, roditelji za njih love male ribice koje im nude i hrane ih.
Prirodni neprijatelji
Odrasli plijenori imaju vrlo malo prirodnih neprijatelja. Jedino velike grabljivice mogu katkad uloviti plijenora. S druge strane, mladunce katkad ugrabe vrane ili gavrani, neki galeb, vidra ili velika riba.
Ljudi i plijenori
Narodi sjevernih zemalja oduvijek imaju odnos prema ovim pticama. Eskimi ih love i njihovu kožu i perje koriste za izradu odjeće. Ovaj ograničeni lov nikada nije ugrožavao populacije plijenora. U Škotskoj se smatralo lošim znakom čuti glasanje plijenora.
Niti jedna vrsta plijenora nije ugrožena. No, ipak se bilježi smanjenje veličine populacija svih vrsta kao posljedica ljudskih aktivnosti u arktičkom ekosustavu. Za to su odgovorni betoniziranje obala, zagađenje voda i korištenje nekih vrsta ribolovnih mreža u koje se plijenori upletu i utope. U Sjevernoj Americi utvrđeno je da su čitave populacije do granice otrovanosti opterećene živom koju uzimaju s pojedenom ribom
Sistematika
Sve danas recentne vrste plijenora svrstane su u jedan rod, Gavia, jedini rod porodice Gaviidae, koja je opet jedina u redu Gaviiformes. Prema tradicionalnom gledanju, svrstavani su u četiri, a prema novijim spoznajama, u pet vrsta:
Mogući kladogram jest: Plijenori |-- Crvenogrli plijenor `-- N.N.      |-- N.N.       |    |-- Srednji plijenor |   `-- Pacifički plijenor |      `-- N.N.            |-- Veliki plijenor `-- Žutokljuni plijenor
Ledinci
Ledinci su prigradsko naselje Novog Sada. Nalaze se na sremskoj strani Dunava, na severnim obroncima Fruške gore, pored regionalnog puta i železničke pruge Novi Sad - Beočin..
Položaj naselja
Naselje se geografski nalazi u Sremu, ali je deo Južnobačkog okruga (u autonomnoj pokrajini Vojvodini). U administrativnom smislu, naselje pripada Gradu Novom Sadu, odnosno gradskoj opštini Petrovaradin (jednoj od dve opštine koje čine Grad Novi Sad).
Susedna naselja su: Stari Ledinci
na jugu, Novi Rakovac na zapadu, Sremska Kamenica odnosno naselje Bocke na istoku, kao i novosadsko turističko područje Kameničko ostrvo i prigradsko naselje Kamenjar na severu preko Dunava.
Centralni deo Ledinaca nalazi se na brdu Kruša (između doline Kamenarskog potoka na istoku i doline potoka Šandorovac na zapadu), dok su periferni delovi naselja locirani uz put koji vodi za Stare Ledince, a delimično i uz put Novi Sad - Beočin.
Istorija
pogledati članak Stari Ledinci.'' Selo Ledinci je verovatno osnovano u 13. veku. Prema predanju, prvobitno naselje se nije nalazilo u dolini Tavnog potoka (na mestu današnjih Starih Ledinaca), već na ledinama na dunavskoj ravni kraj kameničkog atara (odnosno na širem području današnjih Novih Ledinaca), usled čega je dobilo naziv Ledinci. Kada su 1242. Tatari upali u Srem, pljačkali i palili kuće i ubijali stanovništvo, Ledinčani su se povukli u guste šume i na delu atara zvanom Selište izgradili privremena staništa (koja su prerasla u trajno naselje), a u strahu od nove pljačke i pokolja nisu se više vraćali na obalu Dunava.
Sve do Drugog svetskog rata naselje Ledinci se nalazilo na području današnjih Starih Ledinaca, a pošto je selo postalo čvrsto uporište partizanskog pokreta otpora, u oktobru 1943. ga je do temelja spalila fašistička vojska sastavljena od nemačkih fašista, ustaša i Čerkeza. Posle rata (1946-1951. godine), selo je obnovljeno ali na novoj lokaciji bliže Dunavu i nazvano je Novi Ledinci, dok je za lokalitet predratnih Ledinaca odlučeno da dobije neke druge namene, te je sprečavano nastanjivanje istog. Međutim, deo stanovništva se vratio na lokaciju Starih Ledinaca, tako da je i ovo selo postepeno obnovljeno. Mesna zemljoradnička zadruga u Ledincima nije mogla da obezbedi dovoljno radne snage, pa je sezonskim radnicima iz Bosne davala placeve za gradnju kuća. Kasniji doseljenici dolaze najvećim brojem iz Bosne, Hercegovine i Centralne Srbije, a delom i iz drugih mesta u Vojvodini, pa i iz Novog Sada. Do 1980. godine, Novi i Stari Ledinci su činili jednu mesnu zajednicu u sastavu Novosadske opštine, a tada su formirane dve posebne mesne zajednice.
Demografija
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine u Ledincima je stanovalo 1.641 stanovnika, dok je prema prethodnom popisu iz 1991. godine u naselju stanovalo 1.280 stanovnika. Prema podacima sa sajta "Informatike" iz 2005. godine, u Ledincima živi 1.666 stanovnika.
U naselju živi 1.333 punoletna stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 39,9 godina (38,6 kod muškaraca i 41,2 kod žena). U Ledincima ima 567 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,89.
Naselje je uglavnom naseljeno Srbima, a u poslednjim popisima primećen je porast u broju stanovnika. Zanimljivo je da veći deo potomaka starosedelačkog stanovništva Starih Ledinaca danas živi u Novim Ledincima, dok u današnjim Starim Ledincima preovlađuje stanovništvo doseljeno u drugoj polovini 20. veka.
Broj stanovnika
{| width="50%" style="background:transparent; "
Etnički sastav
-
Prezimena stanovnika sela
Neka od poznatih prezimena stanovnika Ledinaca su: Alimpijević, Antonijević, Arackić, Arsenijević, Avramović, Bačić, Batajić, Božić, Čelić, Čerkez, Dešanović, Dikić, Dimitrijević, Doroci, Đermanov, Đurđević, Florić, Isajević, Jeftić, Jovanović, Kirilović, Kiselica, Kovačević, Kuzmanović, Krstić, Lukić, Marinković, Matić, Milinković, Miloradović, Milošević, Milutinović, Mikerević, Mirković, Mršić, Nikolić, Ninković, Pantelić, Petrić, Petrović, Pisarević, Poguberović, Popović, Prodanović, Prokić, Rakić, Rukavina, Stanković, Suvajdžić, Stošić, Teofanović,Vojnović,Vrčinac, Vujković, Zaklanac, Zarić, Zoranović, Cvejić itd.
Karakteristike naselja
U Ledincima preovlađuju kuće namenjene individualnom stanovanju, ali u delu naselja postoje i stambene zgrade namenjene za kolektivno stanovanje. U naselju postoji mesna zajednica, pravoslavna crkva, pošta, dom kulture, biblioteka (sa čitaonicom), osnovna škola, dečiji vrtić, ambulanta, lovački dom (nekadašnja Titova kuća), kao i spomenik palim borcima posvećen poginulim učesnicima narodnooslobodilačke borbe. Pored Dunava, u ataru naselja, locirana je kasarna rečne mornarice.
Osnovu naselja činile su tri paralelne ulice koje su se prostirale u pravcu sever - jug, kao i dve kraće poprečne ulice. Na taj način formirano je naselje četvrtaste osnove i rešetkaste strukture kakvih je malo u Sremu, a pogotovo na Fruškoj gori. Kuće su bile prizemne i uniformno građene. Kasnije širenje naselja je u velikoj meri bilo ograničeno strmim terenima. Pored kuća za stanovanje, u Ledincima se nalazi i znatan broj vikendica (po popisu iz 1981. godine, u Ledincima je postojala 421 kuća za stanovanje, dok je broj vikendica iznosio 239). Ledinci se snabdevaju vodom iz sopstvenog vodovoda (u toku je priključenje naselja na novosadski gradski vodovod), sve ulice su asfaltirane i imaju lepe drvorede i cvetnjake.
Privreda, sport i turizam
Od privredno-poslovnih subjekata, u Ledincima postoji deponija kamena sa postrojenjem za preradu kamena (pored puta Novi Sad - Beočin), klanica, rasadnik, pet prehrambenih prodavnica, jedna kafana u glavnoj ulici, kao i gostiona (motel) "Srebro" pored puta Novi Sad - Beočin. Deo stanovništva Ledinaca zaposlen je u Novom Sadu i Beočinu, dok se deo bavi poljoprivredom.
U naselju se nalazi igralište fudbalskog kluba "Vinogradar" (klub postoji od 1913. godine), a kao turistička ponuda mesta značajna su obližnja lovišta i izvor svete Petke. U Ledincima je, do nedavno, postojala i diskoteka "Ariston".
Saobraćaj
Prigradski autobus broj 76 vozi do Starih i Novih Ledinaca, ali pored naselja prolaze i prigradski autobusi broj 77, 78, 79, 81, 82, 83 i 84. Značajnije ulice u naselju su Zmaj Jovina, Dunavska i Fruškogorska.
Napomene
→ * - Podaci za površinu i gustinu naseljenosti dati su zbirno za katastarsku opštinu Ledinci, na kojoj se nalaze dva naselja - Stari Ledinci i Novi Ledinci.
Mitraginin pseudoindoksil
Mitraginin pseudoindoksil je organsko jedinjenje, koje sadrži 23 atoma ugljenika i ima molekulsku masu od 414,495 Da.
Ravna Gora
Ravna Gora, ili Ravna gora ima više značenja:
Columbia, Alabama
Columbia je gradić u američkoj saveznoj državi Alabama. Po popisu stanovništva iz 2010. u njemu je živelo 740 stanovnika.
Eisaku Satō
Godine 1974., zajedno s irskim političarem Seánom MacBrideom, Satō je podijelio Nobelovu nagradu za mir, postavši tako prvi i jedini premijer Japana kojemu je uručena ta nagrada.
Rane godine
left|thumb|250px|Ministar Eisaku Satō, premijer [[Shigeru Joshida i šef stranke Saeki Ozawa na sastanku Liberalne stranke 1953. godine.]] Satō je rođen 27. ožujka 1901. u Tabuseu, prefektura Jamaguchi, a studirao je njemačko pravo na Carskom sveučilištu u Tokiju. Godine 1923., položio je stručni ispit, a nakon što je sljedeće godine diplomirao, zaposlio se kao službenik u Ministarstvu željeznica. Od 1944. do 1946. radio je kao šef željeznice u Osaki, a od 1947. do 1948. bio je zamjenik ministra prometa.
Godine 1949. po prvi puta ulazi u nacionalni parlament, kao predsjednik Liberalne stranke.
Vodice, Vodice
Vodice (njemački: Woditz ili Gertrudswald) je gradić u Sloveniji od 1.644 stanovnika, on je i administrativni centar Občine Vodice.
Eisaku Satō
Rane godine
Od srpnja 1951. do srpnja 1952., Satō je obnašao dužnost ministra pošte i telekomunikacija. Postepeno je napredovao japanskom politikom tako da je od siječnja 1953. do srpnja 1954. godine obnašao dužnost tajnika kabineta u vladi Shigerua Joshide. Ranije je obnašao dužnost ministra graditeljstva.