cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Emerik Blum
Biografija
Emerik Blum je rođen 7. 8. 1911 godine, u skromnoj sarajevskoj jevrejskoj porodici. Nakon školovanja u Čehoslovačkoj, tj. diplome iz elektrotehnike na Tehničkom fakultetu u Pragu, vratio se u Sarajevo. U svojim dvadesetim godinama je zajedno sa Oskarom Danom, Mešom Selimovićem, Ismetom Mujezinovićem i Vojom Dimitrijevićem pokrenuo Collegium Artistucum. 1941 postao je član Komunističke partije Jugoslavije (KPJ). Po uspostavi Nezavisne Države Hrvatske (NDH) uključio se u Narodnooslobodilačku borbu (NOB). Uhapšen je u Sarajevu 23. 6. 1941 godine kao komunista. Jedan mjesec su ga držali u zatvoru u Sarajevu sa ostalim uhapšenima. Nakon toga su ih postrojili u kolone i otpremili na željezničku stanicu gdje su ih utovarili na teretni vlak. Poslije 3 dana stigli su u Gospić. Emerik se spasio od smrti tako što se po dolasku prijavio kao Jevrej, a ne komunista. Komuniste su ustaše odmah odvojali i kasnije ubili na Velebitu i u Koncentracijskom logoru Jadovno. Emerik je potom bio deportiran u Karlobag, te iz Karlobaga u Koncentracijski logora Pag u logor smrti Slana. Tamo je proveo određeno vrijeme, da bi potom kamion bio prevezen u Gospić sa ostalim logorašima. Nakon tri dana vožnje vozom, nakon tri dana užasnog života, Emerik je stigao u koncentracijski logor Jasenovac, gdje je kao zatvorenik-inženjer održavao električnu centralu. 1944 godine je organizirao uspješan bijeg iz Jasenovca. Nakon bijega Emerik se priključio Narodnooslobodilačkoj vojsci Jugoslavije. Neko vrijeme je radio na teritoriju zapadne Bosne i Hercegovine, a zatim je postavljen za referenta za obnovu pri Zemaljskom antifašističkom vijeću narodnog oslobođenja Bosne i Hercegovine (ZAVNOBiH).
Emerik je nakon Drugog svjetskog rata bio načelnik u Ministarstvu industrije i rudarstva SR Bosne i Hercegovine (SR BiH), generalni inženjer Generalne direkcije Savezne elektroprivrede, generalni direktor Direkcije za elektropriverdu Vlade FNR Jugoslavije, pomoćnik ministara Elektroprivrede, predsjednik Komiteta za elektroprivredu. Emerik je bio jedan od osnivača preduzeća "Elektroprojekt" 1951 godine, iz kojeg je kasnije nastao regionalni gigant "Energoinvest" koji je djelovao u cijelom svijetu. Emerik Blum je bio zagovarač ideje da se izgrade kapaciteti velikih industrijskih postrojenja, a u prvom planu aluminijski kombinat u Mostaru, kao i Tvornica glinice "Birac A.D." u Zvorniku. Njegova je zasluga i stvaranje kapaciteta u proizvodnji elektro i mašinske opreme. Tako je izgrađena i tvornica "TAT" na Ilidži, elektrotvornica u Lukavici kod Sarajeva, tvornice u Doboju, Odžaku, Črnuču, Tešnju, Višegradu, Prištini, Tuzli i u drugim mjestima Jugoslavije. Stipendirao je i školovao stručnjake raznih tehničkih profila i uveo stalnu praksu specijalizacije jugoslavenskih stručnjaka u Rusiji, Americi, Njemačkoj, Francuskoj, Engleskoj i drugim zemljama. Emerik je osnovao "Laboratorij za zavarivanje i defektoskopiju" 1954 godine, da bi formirao i društvo za zavarivanje u SR BiH, te školu zavarivanja.
Emerik Blum je bio gradonačelnik Sarajeva u doba najvećeg procvata grada, u periodu od 1981 do 1983 godine. Umro je 24. 6. 1984 godine, nakon što je završio svoje poslijednje poslove u odboru za organizaciju Zimskih olimpijskih igara u Sarajevu.
Počast
Emerik Blum je 1974 godine odlikovan titulom Viteza Legije časti Francuske. Jedna od ulica na sarajevskoj Grbavici nosi njegovo ime, a postavljena mu je i bista ispred zgrade "Energoinvesta". Emerika Bluma je ugledni list Financial Times opisao kao "oličenje socijalističke poslovnosti".
Novo doba (Split)
Novo doba je bio hrvatski dnevnik iz Splita.
Izašle su prvi put 1918., a prestale su izlaziti proljeća 1941., nedugo nakon što je Split okupirala fašistička Italija. Uređivao ih je Vinko Kisić. Nakon Kisićeve smrti 1928. novine je uređivao Vinko Brajević.
Padom Italije i dolaskom pod vlast NDH, Novo doba obnavlja rad. Prvi obnovljeni broj je od 3. listopada 1943., a izlazile su do pred partizansko preuzimanje Splita, 22. listopada 1944..
Izlazile su svakodnevno (od ponovnog izlaska 1943. svaki dan osim ponedjeljka).
Krimska kriza
right|thumb|225px|Karta Ukrajine (zeleno), Rusije (crveno) i Krima (crno)
Krimska kriza (,, ktat. Qırım krizisı) je izraz kojim se opisuju politička i diplomatska zbivanja vezana uz zbivanja na ukrajinskom poluotoku Krimu za vrijeme i neposredno nakon Ukrajinske revolucije 2014. godine, a koja su rezultirala njegovim de facto pripajanjem Ruskoj Federaciji, odnosno sporom između Rusije i Ukrajine, s obzirom da ukrajinske vlasti formalno i dalje Krim smatraju integralnim dijelom ukrajinske teritorije.
Kriza je izbila nedugo nakon što je, poslije krvavih sukoba u Kijevu na kojima se bio zahtjevao početak pristupa Ukrajine Evropskoj uniji, svrgnut dotadašnji pro-ruski predsjednik Viktor Janukovič i postavljena nova, pro-evropska i pro-zapadna vlada na čelu sa premijerom Arsenom Jacenjukom. Novu vladu, međutim, nije priznala susjedna Rusija, koja ju je proglasila "pučističkom", ali ni vlasti tadašnje Autonomne Republike Krim, koristeći, između ostalog, kao povod i njenu odluku da se ukine prije nekoliko godina doneseni zakon koji je dozvoljavao upotrebu ruskog kao službenog jezika na područjima gdje Rusi (kao na Krimu) čine značajan dio stanovništva. 26. februara su aerodrome, vladine zgrade i druge objekte na Krimu počele zauzimati neidentificirane naoružane grupe, za koje su krimske vlasti tvrdile da je riječ o lokalnoj miliciji, dok se u ostatku Ukrajine i na Zapadu vjerovalo da je riječ o pripadnicima ruskih oružanih snaga. Dva dana kasnije je Vrhovni sovjet Krima smijenio dotadašnjeg premijera Anatolija Mohiljova sa Sergejem Aksjonovom, čiji je kabinet odmah otpočeo pripreme za Referendum o statusu Krima, odnosno priključenje Rusiji; 11. marta se toj inicijativi službeno priključilo i Gradsko vijeće Sevastopolja (koji je u Ukrajini bio administrativno odvojen od ostatka Krima). Referendum je proveden 16. marta, i na njemu se 97 % stanovnika izjasnilo za odvajanje od Ukrajine i pripajanje Rusiji. Sljedećeg dana je formirana Republika Krim, koja je 18. marta potpisala sporazum o pripajanju sa Rusijom. On je službeno ratificiran u Moskvi 21. marta, te Rusija otada Krim smatra dijelom svoje teritorije. Ukrajinska vlada nije priznala rezultate referenduma, a njegove učinke proglasila ništavim, pri čemu su joj diplomatsku podršku pružili SAD i EU. Na samom Krimu, s izuzetkom Simferopoljskog incidenta nije bilo većih sukoba niti nasilja, s obzirom da je najveći dio pripadnika na Krimu stacioniranih ukrajinskih oružanih snaga prešao na rusku stranu ili se predao bez borbe. Usprkos toga, događaji na Krimu su izazvali veliku pažnju i zabrinutost, jer predstavljaju prvi slučaj u evropskoj historiji nakon drugog svjetskog rata da se granice suverenih država mijenjaju jednostranom akcijom aneksije teritorija; vjeruje se da bi takav presedan mogao dovesti do sličnih kriza i eskalacije nasilja u drugim dijelovima svijeta, a već sada je izazvao najdublju krizu u odnosima Rusije i zapadnih sila od završetka hladnog rata.
Pravni pogledi
{{legend|#efef8f|Poziv za mirno rješavanje krize}} {{legend|#57d2d2|Potpora ukrajinske cjelovitosti}} {{legend|#289797|Osuda Rusije}} {{legend|#1b6565|Osuda Rusije zbog vojne agresije}} {{legend|#d93cd9|Potpora Rusiji ili osuda ukrajinske vlade}} {{legend|#f08080|Priznavanje ruskih interesa}}
{{legend|#CDCDCD|nema službenog stava}}]] Putin je naveo da je sam Zapad dao primjer neovisnosti Kosova kao razlog priznavanja Krima da dobije pravo na samoodređenje. Američki predsjednik Barack Obama odbacio je takvu usporedbu, navodeći da je tijekom rata na Kosovu tisuće albanskih civila masakrirano, dok na Krimu nije poginuo nijedan Rus. Drugi su također navodili kako Albanija nikada nije pripojila Kosovo, niti je Kosovo ikada postalo dio EU-a ili NATO saveza. Također, Zapad nije jednoglasno priznao Kosovo kao neovisnu državu, pošto su neke države (Španjolska, Slovačka, Grčka i dr.) to odbile i radije poduprle srbijanski teritorijalni integritet. Također, ni sama Rusija nije priznala Kosovo, te je stoga upitno da ga uzima kao valjani primjer.
Putin je naveo i druga objašnjenja, kao što su usporedbe ruske aneksije Krima sa Ujedinjenjem Njemačke 1990. Njemački su pak mediji to odbacili, navodeći kako su razdvojena Zapadna i Istočna Njemačka ujedinjenjem postale ponovno jedna cjelina, dok je ruska aneksija Krima dovela do kidanja i razdvajanja Ukrajine. Putin je nudio i druge razloge, poput toga da je Krim predan Ukrajini 1954. Ipak, time izravno krši Budimpeštanski memorandum kojeg su potpisale Ukrajina, Ujedinjeno Kraljevstvo i sama Rusija, a kojim je zakonom garantirano izbjegavanje sile i poštivanje teritorijalne cjelovitosti Ukrajine. Ruski političari optužili su Sjedinjene Države za "licemjerje" zbog njihove invazije na Irak, dok je Obama na to uzvratio kako SAD "nisu anektirale Irak" i kako su "pokušavale dobiti potporu UN-a".
Dana 28. 3. 2014., Opća skupština Ujedinjenih naroda donijela je rezoluciju kojom je krimski referendum proglasila nezakonitim i pravno ništavnim, te je poduprla ukrajinski teritorijalni integritet. Za rezoluciju je glasalo 100 država članica, 58 je bilo suzdržano, a njih 11, među njima i Rusija, je bilo protiv.
Komentari
Bivši sovjteski vođa Mihail Gorbačov je izjavio da se "Krim spojio sa Ukrajinom pod sovjteskim zakonima, ili točnije pod zakonima partije, bez pitanja ljudi, a sada su ljudi odlučili ispraviti tu pogrešku. Ovo bi trebalo pozdraviti a ne kažnjavati sankcijama."
Ravne njive
Ravne Njive su gradski kotar u sjeveroistočnom dijelu Splita, smješten južno od gradskog kotara Brda, sjeverno od Kocunara, a sjeverozapadno od gradskog kotara Pujanke. Gradski kotar Ravne Njive nalazi se između ulice Domovinskog rata s juga i Hercegovačke ulice sa sjevera, te od Solinske ulice na zapadu do Zagorskog puta na istoku (po drugoj verziji do Avenije ZNG).
Krimska kriza
Komentari
Nina L. Hruščova, unuka bivšeg sovjetskog premijera Nikite Hruščova i profesorica ruskih odnosa u New Yorku, je izjavila da cilj Krima nije neophodno neovisnost, nego ovisnost o Rusiji. Dodala je da ako Rusija uspostavi presedan za povratak "izgubljenih teritorija", da će to nadahnuti druge države kao što su Kina ili Gruzija da također postave zahtijeve za "ukradenim zemljama".
Volodimir Pančhenko sa Međunarodnog centra za politologiju navodi da "događaji koji se odvijaju u Krimu nisu dobar presedan za ostale provincije."
Ravne njive
Ravne Njive imaju istoimenu osnovnu školu (2009/10. slavi 30 godina postojanja), knjižnicu, ambulantu, dječje vrtiće, sportske terene, poštu, tri banke (od kojih je jedna u sastavu trgovačkog centra), novouređene parkove, a osnovana je i župa sv. Mateja te je izgrađena nova crkva.
Krimska kriza
Komentari
Vođa ruske oporbe Gari Kasparov, bivši savjetnik za američku sigurnost Zbigniew Brzezinski, bivša američka državna tajnica Hillary Clinton, ukrajinska političarka Lesja Orobec, bivši češki ministar vanjskih poslova Karel Schwarzenberg, kao i kanadski ministar vanjskih poslova John Baird su svi usporedili Putinove postupke sa politikom nacističke Njemačke prije početka Drugog svjetskog rata, nakon Olimpijade 1936.
Ravne njive
Komercijalni sadržaji u kotaru su još i prodajni salon i servis Peugeot, brojni kafići, autoškola, ljekarna, trafike, kladionica i dr. Općenito gledavši, u kotaru Ravne Njive, za razliku od stanja od prije pet ili 10 godina, postoje svi sadržaji koje stanovnici mogu zatrebati, uz izuzetak kulturnih ustanova tipa kino ili kazalište, pa je i kvaliteta življenja u zadnjih desetak godina uvelike unaprijeđena, te je sada vrlo dobra.
Prometna povezanost
Uz sve nabrojeno, Ravne Njive su i izvrsno prometno povezane s ostatkom grada, a izuzetno lako je i doći iz pravca Solina i autoceste A1. Gradskim autobusima 3, 9, 11, 14 i 20 izravno je moguće doći u bilo koji dio grada, jer su im polazne postaje upravo u ovom kotaru, a osim njih na obodnim ulicama kotara smještene su i postaje autobusa koji ovuda prolaze u smjeru centra i iz njega (kao npr br. 1, 2, 10, 16, 35, 37 i drugi).
Krimska kriza
Komentari
Ukrajinski glavni rabin, Jakov Bleich, usporedio je Putinove optužbe Ukrajine za antisemitizam prema Židovima - i njegov izgovor za invaziju - sa onime "što su nacisti učinili tijekom Anschlussa u Austriji."
Komentari urednika kineskih vijesti Xinhua i Global Times su poduprli ruski stav i situaciji, iako je kineski predjsednik Xi Jinping rekao da je Kina neutralna u toj krizi, te dodao da status Krima bitno ne utječe na njegovu zemlju.
Bjeloruski predsjednik Aleksandar Lukašenko je također poslao podvojene poruke: s jedne strane je kritizirao ukrajinsku prozapadnu vladu i potvrdio da je "Krim sada de facto dio Rusije", a s druge je izjavio da je aneksija Krima "loš presedan" te izrazio osobno mišljenje da bi Ukrajina trebala ostati "jedinstvena država".
Baby Snakes
Baby Snakes zvučni je zapis sa skladbama za istoimeni film američkog glazbenika Frank Zappe, koji izlazi u ožujku 1983.g. Film nikada nije objavljen.
Cancellade I, Belluno
Cancellade I je naselje u Italiji u provinciji Belluno, u regiji Veneto.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 19 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 681 m.
Dan (dnevnik i tjednik, Split)
Dan je bio hrvatski dvotjednik, tjednik i dnevnik iz Splita.
Pokrenio ih je splitski biskup Filip Frano Nakić. Prvi broj ovog lista je izašao 10. lipnja 1903.. Izlaženje ovih novina je sukladno Rezoluciji Prvog katoličkog kongresa iz 1900., održanog u Zagrebu. Tad se naglasilo da su vjernici obvezni širiti i pomagati katolički tisak radi preprječavanja širenja "bezvjersko liberalno-naprednjačkog tiska" te radi širenja kršćanskih načela u zajednici, a usklađeno s enciklikom pape Leona XIII. Rerum novarum, u kojoj se papa založio za razvitak katoličkih socijalnih nauka (za zaštitu privatne imovine, ali i za pravedne plaće radnika), za radnička prava i socijalnu pravdu.
Ciljno čitateljstvo su mu bili, od nižih slojeva, težaci i radnici iz primorskih mjesta. Naglasak je bio na one na koje su mogli utjecati socijalisti.
Od nešto obrazovanijih slojeva, ciljno čitateljstvo su bili učitelji i svećenstvo, jer su oni bili ti koji poučavaju narod i imaju mogućnost širiti kršćanske vrijednosti.
List je u početku bio dvotjednik. Od 1905. je tjednik, a u 1914. je postao dnevnim listom, što je bio sve do 1916. godine, nakon čega se vratio na tjedni ritam izlaženja. Prestao je izlaziti 24. prosinca 1918..
Jedinjenje NJ2
Jedinjenje NJ2 je organsko jedinjenje, koje sadrži 32 atoma ugljenika i ima molekulsku masu od 617,533 Da.
Crouzilles
Kruzij je naseljeno mesto u Francuskoj u regionu Centar, u departmanu Endr i Loara.
Po podacima iz 1990. godine broj stanovnika u mestu je bio 540, a gustina naseljenosti je iznosila 37 stanovnika/km².
Hrvatska riječ (Split)
Hrvatska riječ je bio hrvatski dnevnik iz Splita. U impresumu su se deklarirale kao glasilo dalmatinskih Hrvata. Bile su glasilom Hrvatske seljačke stranke. Pokrenuo ih je Kerubin Šegvić.
Izašle su prvi put 10. travnja 1924., a prestale su izlaziti krajem te iste godine, jer su ih vlasti zabranile. Uređivao ih je Vlaho Raić.
Izlazile su svakodnevno.
Antifolat
Antifolati su lekovi koji ometaju funkciju folna kiselina. Jedinjenja ove klase se koriste u hemoterapiji kancera, kao antibiotici i antiprotozoalni agensi.
Dobro poznat primer je metotreksat. On je analog folne kiseline, i zahvaljujući strukturnoj sličnosti on se vezuje i inhibira enzim dihidrofolatna reduktaza (DHFR), i time sprečava formiranje tetrahidrofolata. Pošto je tetrahidrofolat esencijalan za sintezu purina i pirimidina, njegova nestašica može da dovede do inhibirane produkcije DNK, RNK, i proteina (tetrahidrofolati takođe učestvuju u sintezi aminokiselina serina i metionina). Antifolati ometaju metabolizam nukleotida i stoga se kategorizuju kao antimetaboliti.
Mnogi od njih su prvenstveno DHFR inhibitori. Raltitreksed je inhibitor timidilatne sintaze, a pemetreksed inhibira oba enzima.
Indikacije
Niske doze metotreksata se koriste za tretiranje mnoštva bolesti, kao što su reumatoidni artritis, lupus, skleroderma, psorijaza, astma, sarkoidoza, primarna bilijarna ciroza, polimiositis, horiokarcinoma, leukemija kičmenog fluida, rak dojke, rak glave i vrata, osteogenska sarkoma i upalna bolest crijeva.
Sveriges Radio
mini|desno|250px|Sjedište Sveriges Radija u [[Stockholmu]] Sveriges Radio AB (Švedski radio) je švedska kompanija za javnu radio-difuziju. Osnovana je godine 1925. kao Radiotjänst (Radio-služba), a 1957. je dobila svoje sadašnje ime. Godine 1979. je reorganizirana u četiri pod-kompanije:
Godine 1993. je provedena još jedna reorganizacija kojom su RR i LRBAB ponovno objedinjene i djeluju kao Švedski radio.
Bandon, Oregon
Bandon je grad u američkoj saveznoj državi Oregon.
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 3.066, što je 233 (8,2 %) stanovnika više nego 2000. godine.
Sivigliano, Udine
Sivigliano (furlanski Siviàn) je naselje u Italiji u provinciji Udine, u regiji Furlanija-Julijska krajina.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 155 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 10 m. centar
Rothsville, Pennsylvania
Rotsvil je naseljeno mesto bez administrativnog statusa u američkoj saveznoj državi Pensilvanija.
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 3.044, što je 27 (0,9 %) stanovnika više nego 2000. godine.
Jedinstvo (dnevni list, Split)
Jedinstvo je bio hrvatski dnevnik iz Splita. Jedno vrijeme je izlazio kao trodnevnik odnosno dvaput tjedno.
Bile su organ Hrvatske narodne stranke. Tradicionalno su bile protutalijanski postavljene. Izašle su prvi put srpnja 1895., a prestale su izlaziti lipnja 1905.. Uređivao ih je Antun Stražičić.
Blog
Kontroverza blogova
Javno iznošenje osobnih stavova vezanih uz poslovne aktivnosti dovela je do nekoliko evidentiranih slučajeva gubitka. Blogovi nemaju isti tretman kao tisak, te se blogere ne smatra novinarima, stoga nisu zaštićeni sa slobodom štampe. Javljali su se i slučajevi senzacionalističkog iskorištavanja pojedinih blogera u masovnim medijima, te su pojedini blogovi imali dimenziju reality show-a.
Blogerska etika
Blogeri vrlo često nastupaju kao interesna skupina. Čest je običaj ostavljanja komentara, najčešće međusobne pohvale istomišljenika.
Pouzdanost informacija na blogu
Individualni blogovi često predstavljaju trač rubrike koje prenose minorna događanja, glasine i osobne stavove. Kako najčešće nemaju uredništvo, već se radi o laicima koji samostalno iznose teme koje su interesantne njima i uskoj skupini istomišljenika, javno mjenje blogove često smatra neozbiljnim.
Ozbiljni kolaborativni projekti svog svoje ažurnosti često ne zaostaju sa masovnim medijima. U tzv. ozbiljnoj, često žutoj štampi ponekad se prenose poluinformacije iznesene na blogovima, što upućuje da ovaj informativni sustav ponekad ima znatni utjecaj. Na blogu se bilježe i propagandne aktivnosti, primjerice političke kampanje.ee
Zapadna šizma
thumb|300px|Istorijska mapa podele katoličke crkve tokom zapadne šizme
Zapadna šizma ili Papska šizma  (1378-1417) je podela koja je nastala u katoličkoj crkvi 1378. Podjela je razrješena Koncilom u Konstanzu - 1417.
Kardinali pod pritiskom rulje biraju Talijana za papu
Šizma je nastala zbog povratka papa iz Avignona u Rim. Grgur XI. je okončao Avinjonsko papstvo povratkom u Rim 1378. Kad je Grgur XI umro okupljeni kardinali održavaju konklavu i biraju novog papu. Građani Rima su se pobunili, jer su se bojali da će kardinali izabrati Francuza za papu. Većina kardinala su bili Francuzi, jer su period prije toga većina papa bili Francuzi. Zbog tog pod pritiskom rulje kardinali biraju 1378. Talijana Urbana VI.
Kardinali biraju novog papu Francuza
Kako se novi papa zamjerio kardinalima, oni su svoj Ekumenski koncil preselili iz Rima u Fondi, gde su 20. septembra 1378. izabiru rivalskog Antipapu Klementa VII, koji se ponovno seli u Avignon.
Raskol, dio katoličkih država podržava jednog, a dio drugog papu
Katolička crkva se našla u velikim nevoljama. Dotad su postojali antipape, tj pape izabrane rivalskim frakcijama. Sada su prvi put obojica papa izabrani od legitimnih lidera crkve, tj od kardinala. Vladari po Evropi su trebali odabrati kojega papu da podržavaju. Avinjonskog papu su podržali: Francuska, Aragon, Kastilja, Cipar, Burgundija, Grofovija Savoja, Napuljsko Kraljevstvo i Kraljevina Škotska. Rimskog papu su podržali: Danska, Kraljevina Engleska, Flandrija, Sveto Rimsko Carstvo, Mađarska,, Irska, Norveška, Poljska i Švedska i grofovije po Sjevernoj Italiji
Nacionalne i frakcijske podjele pomogle su da šizma preživi početne pape koji su započeli sa šizmom. Održavala su se dva sjedišta katoličke crkve, jedno u Rimu, a drugo u Avignonu.
Sabori u Pisi i Konstanzu
Održan je crkveni Koncil u Pisi 1408. sa namjerom da se riješi spor, pa oni izabiru trećeg papu, antipapu Aleksandra V. Njega nasleđuje antipapa Ivan XXIII.
Konačno su na Koncilu u Konstanzu 1417. Ivan XXIII i Benedikt XIII svrgnuti, a Grgur XII. je podnio ostavku, tako da je izabran zajednički - jedinstveni novi papa Martin V. i time je okončana zapadna šizma. Na taj način je linija papa iz Rima priznata kao legitimna linija. Otada je proglašeno da Ekumenski koncil ne može smjeniti papu. Izbor pape može poništiti jedino sam papa.
Vidi još
Skisma
Jodna kiselina
Jodna kiselina je hemijsko jedinjenje, koje ima molekulsku masu od 175,911 Da.
Ferenc Gyurcsany
ili Ferenc Đurčanj (izgovoreno ) (4.6. 1961.-) je bivši premijer Mađarske. Na taj položaj je nominiran 25.8. 2004. od strane svoje stranke, Mađarske socijalističke partije (MSZP), nakon što je Péter Medgyessy podnio ostavku zbog sukoba s koalicijskim partnerom. Gyurcsány je za premijera izabran 29.9. 2004. u parlamentu (s 197 glasova za i 12 protiv, dok najjača opozicijska stranka u Parlamentu nije glasala). Svoju je koaliciju vodio do pobjede na parlamentarnim izborima 2006. godine, osiguravši tako još jedan premijerski mandat.
Nedugo nakon izbora, 26.5. 2006. održao je sastanak s vodećim zastupnicima svoje stranke u kome je ustvrdio da se Mađarska nalazi u teškom položaju, te da je njegova vlada bila prisiljena lagati o pravom stanju ekonomije kako bi dobila izbore. Audio-snimak govora je 7.9. 2006. stigao do mađarske javnosti, a premijer je potvrdio njegovu autentičnost na svom blogu. To priznanje je izazvalo veliko nezadovoljstvo u javnosti, zahtjeve za ostavkom i demonstracije tokom kojih je zapaljena i demolirana zgrada državne televizije u Budimpešti.
Rossi, Chieti
Rossi je naselje u Italiji u provinciji Chieti, u regiji Abruzzo.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 36 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 605 m.
Ferenc Gyurcsany
Gyurcsany je odrastao u katoličkoj porodici, te je razmišljao o tome da postane svećenik, ali se umjesto toga odlučio za karijeru u komunističkoj omladinskoj organizaciji KISZ, koju je napustio nakon prvih demokratskih izbora 1990. godine. Nakon toga se bavio biznisom i postao 50. najbogatiji čovjek u Mađarskoj. Godine 2002. je postao savjetnik premijera, a u januaru 2004. predsjendik stranke MSP.
Gyurcsany je oženjen za Klaru Dobrév profesoricu prava na budimpeštanskom univerzitetu, i s njome ima dvoje djece, isto kao i dvoje djece iz prethodnog braka.
Mikroekonomija
Mikroekonomija potiče od grčkih reči micros (mali) i oikonomia (privreda), što bi u prevodu značilo izučavanje pojedinačnih ekonomskih pojava, veličina i odnosa vezanih za pojedince i preduzeća. Prema tome, mikroekonomija proučava privredne subjekte (domaćinstva i preduzeća) sa stanovišta trškova proizvodnje, formiranja i raspodele profita i akumulacija, forimiranja cena, proizvodnje i distribucije roba i usluga, pojedinačna tržišta, individualnu štednju i akumulaciju, životni standard i ličnu potrošnju itd. Iz ovog proističe da su domaćinstva i preduzeća osnovni privredni subjekti u poslovanju i potrošnji u svim oblicima privređivanja.
Mikroekonomija izučava donošenje odluka o upotrebi određenih proizvodnih resursa. Na primer, zašto pojedinci više vole automobil od bicikla i kako proizvođači odlučuju da li da proizvode automobile ili bicikle. U ovom slučaju se analizira ponašanje svih domaćinstava i svih preduzeća u pogledu zbira kupovine automobila i zbira proizvodnje automobila. Tako se istražuje tržište automobila i upoređuje sa tržištem bicikla i dobija odgovor o relativnom odnosu cena automobila i bicikla u odnosu na utrošene resurse. Dakle, mikroekonomija proučava svako tržište za svaku robu i pruža šansu za rezumevanje celokupnog repro-ciklusa, proizvodnje, raspodele, i potrošnje, u celoj privredi u datom trenutku vremena.
Colroy-la-Roche
Kolroa la Roš je naselje i opština u istočnoj Francuskoj u regionu Alzas, u departmanu Donja Rajna koja pripada prefekturi Molshajm.
Po podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 455 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 55 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 8,18 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 475 metara (maksimalnoj 730 m, a minimalnoj 422 m).
Fort Campbell North, Kentucky
Fort Kampbel Nort je naseljeno mesto bez administrativnog statusa u američkoj saveznoj državi Kentaki.
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 13.685, što je 653 (-4,6 %) stanovnika manje nego 2000. godine.
Akestorid
Akestorid (grčki ) je ime nekoliko ličnosti iz klasične historije:
Dalmatinska Hrvatska (tjednik, Split)
Dalmatinska Hrvatska je bila hrvatski tjednik iz Splita. Bile su list iza kojih je stajala Hrvatska seljačka stranka.
Izašle su prvi put početkom ožujka 1941., a prestale su izlaziti iste godine. Uređivao ih je V. Poduje. List je objavljivao teme iz područja povijesti, zemljopisa, povijesti umjetnosti iz pera poznatih splitskih prosvjetnih i znanstvenih imena.
Sistemska cirkulacija krvi
Sistemska cirkulacija krvi, veliki krvotok je jedan od dva dela cirkulacionog sistema krvi, koji se sastoji iz opšte ili sistemske cirkulacije i plućne (pulmonalne) cirkulacije. Kako sistemska cirkulacija snabdeva krvlju sva tkiva u organizmu (osim pluća), često se naziva i veliki ili periferni krvotok.
Funkcionalni delovi sistemske cirkulacije
Cirkulacioni sistem nije ništa drugo do dvostruki sistem krvnih sudova koji se sastoji od; sistemske cirkulacije i plućne cirkulacije, a svaki od njih od po dva podsistema ili dve „rastegljive komore“ ; jedne koju čine arterije i druge koju čine vene oba „rastegljive komore“ međusobno povezuje mikrocirkulacioni sistem koga čine arteriole, venule i kapilari. Arteriole venule i kapilari su ništa drugo do fizički vrlo uski spojevi (sudovi-cevčice) između arterija i vene. Arterije, imaju ulogu da krv prenesu tkivima pod visokim pritiskom. Krvni pritisak u arterijama nije konstantan i kontinuirano varira na različitim nivoima. Zato su arterije kroz koje krv protiče velikom brzinom, sa jakim zidovima.
Amerigo Vespucci (A 5312)
Amerigo Vespucci (A 5312) je talijanski školski jedrenjak u sastavu Talijanske ratne mornarice. Ime je dobio po talijanskom pomorcu Amerigou Vespucciju. Kako bi održala tradiciju i uvježbavala nove pomorske časnike, poput većine drugih ratnih mornarica i talijanska rabi školske brodove s pogonom na jedra, tako da se danas kao školski brod za izobrazbu pitomaca Pomorske akademije rabi pomorski veteran bark-križnjak Amerigo Vespucci dovršen još 1931. godine.
Povijest talijanskih školskih jedrenjaka
Većina ratnih mornarica posjeduje i rabi školske brodove s pogonom na jedra, kako bi održala tradiciju i vježbala pomorske časnike koji će znati cijeniti more i njegove ćudi. Talijanska ratna mornarica (tal. Marina Militare) također ima nekoliko školskih jedrenjaka, od kojih je najveći i najljepši pomorski veteran Amerigo Vespucci, dovršen još 1931. godine za tadašnju Kraljevsku mornaricu (Regia Marina) i nalik nešto starijem blizancu Cristoforo Colombo. thumb|lijevo|250px|Školski jedrenjak Cristoforo Colombo, brod blizanac školskog jedrenjaka Amerigo Vespucci Suvremena talijanska mornarica nastala je 17. ožujka 1861. spajanjem brodovlja država koje su se udružile pod zajedničkom krunom kralja Viktora Emanuela II. (tal. Vittorio Emanuele II.), a vatreno krštenje imala je pet godina kasnije, tijekom Viškog boja protiv austrijske flote 20. srpnja 1866. Premda je heterogeno talijansko brodovlje tu bitku izgubilo, Italija je zajedno s Pruskom bila na pobjedničkoj strani i prema odredbama mirovnog sporazuma dobila je Veneciju. Rat protiv Austrije pokazao je kako je pomorskim časnicima potrebno bolje sustavno školovanje. Prva talijanska mornarička akademija (tal. Scoula ufficiali) osnovana je u Genovi, a pridružen joj je i prvi školski jedrenjak, fregata "R.N. San Michele", dovršena 1841. Postojale su još dvije nautičke škole u Livornu i Napulju, ali su ustanove u Napulju i Genovi 1868. spojene u jednu: kadeti su prve dvije godine bili na školovanju u Napulju, a sljedeće dvije u Genovi. Zajednička Kraljevska pomorska akademija (tal. Regia Accademia Navale) osnovana je 1878. u Livornu, prvobitno u zgradi bivše bolnice San Jacopo, a 6. studenog 1881. preselila je u novu zgradu. Program školovanja djelomice je ujednačen do 1913., premda su do 1926. talijanski pomorski (navigacijski) i strojarski časnici imali odvojenu nastavu. „Zastavni brod“ male flote školskih jedrenjaka od 1882. do 1900. bila je fregata "R.N. Vittorio Emanuele", brod na jedra s pomoćnim parnim strojem, izgrađen 1856., a otpisan 1900. godine. Kao školski jedrenjak služila je i korveta "R.N. Caracciolo" (izgrađena 1869.), barkantina "R.N. Cristoforo Colombo" (1876.), brig (brigantina) "R.N. Chioggia" (1877.), bark "R.N. Flavio Gioia" (1883.) i njegov "polublizanac" "R.N. Amerigo Vespucci" (1882.), prvi talijanski školski jedrenjak koji je nosio to slavno ime. Manjih izmjera bile su korvete "R.N. Etna" (1885.) i "R.N. Curtatone" (1887.), te škune ili brigantine "R.N. Miseno" (1886.) i "R.N. Palinuro" (1887.). U razdoblju od 1907. do 1910. kao školski brod privremeno je služila i stara parna kolonijalna krstarica "R.I. Etna", ali je školovanje pitomaca potom ponovno nastavljeno na jedrenjacima.
Sistemska cirkulacija krvi
Funkcionalni delovi sistemske cirkulacije
Kapilari imaju važnu ulogu u razmeni tečnosti, hranjljivih materija, elektrolita, gasova, hormona i drugih materija između krvi i međućelijskog prostora. Zid kapilara je pogodn za tu namenu jer je tanak i kroz svoje „pukotine“ propušta materije male molekularne mase.
Amerigo Vespucci (A 5312)
Povijest talijanskih školskih jedrenjaka
Veliki barkovi (križnjaci, odnosno brodovi s križnim jedrima) "R.N. Flavio Gioia" i "Amerigo Vespucci (I)" bili su u talijanskoj mornarici klasificirani kao korvete s vijkom (tal. corvetta ad elica). Prvi je građen u brodogradilištu Castellamare di Stabia u Napulju, a drugi u arsenalu u Veneciji. Kao školski brodovi služili su od 1892., odnosno 1893. do 1925., kad ih je napokon trebalo zamijeniti novijim jedinicama. Ostali spomenuti školski jedrenjaci bili su otpisani još ranije, poput "R.N. Misena" i "Palinura", koji su napustili službu 1920.
Sistemska cirkulacija krvi
Funkcionalni delovi sistemske cirkulacije
Venule su mali krvni sudovi venskog sistema namenjene za sakupljanje krvi iz kapilara. One se zatim spajaju u sve veće vene.
Amerigo Vespucci (A 5312)
Povijest broda
thumb|desno|250px|Amerigo Vespucci u [[Luka|luci Oslo, Norveška 2005. (u pozadini se vidi utvrda Akershus)]] Projekt jedrenjaka "R.N. Flavio Gioia" i njegovog blizanca "R.N. Ameriga Vespuccija" poslužio je kao uzor za gradnju novog školskog broda, nazvanog "R.N. Cristoforo Colombo" (istoimeni prethodnik otpisan je još 1891.). Glavni projektant bio je kapetan fregate Francesco Rotundi, a kobilica jedrenjaka "R.N. Cristoforo Colombo" položena je 1926. u kraljevskom pomorskom arsenalu (tal. Regio Cantiere) Castellamare di Stabia. Riječ je o brodu s križnim jedrima, odnosno jedriljem barka ukupne površine 1900 m2, istisnine 3513 tona, duljine na vodnoj crti 78,3 m, širine 14,8 m i gaza 6,4 m. Trup je bio građen od čelika, a jedrenjak je imao pomoćni dizel-električni pogon ukupne snage 1176,47 kW (1600 KS). Najveća brzina bila mu je 11 čvorova, a ukrcavano je 180 tona dizelskog goriva. "R.N. Cristoforo Colombo" bio je naoružan sa šest topova kalibra 76 mm, a stalnu posadu (uz ukrcane kadete pomorske akademije) činila su 22 časnika i 228 mornara. Jedrenjak je dovršen 1928. i ostao je na popisu talijanskog brodovlja do 1947., kad je predan bivšem Sovjetskom Savezu. Od 1949. plovio je pod sovjetskom zastavom pod novim imenom Dunaj, a otpisan je i izrezan 1961. thumb|lijevo|250px|[[Jedrenjak u slovenskoj luci Koper, 2007.]] "R.N. Cristoforo Colombo" poslužio je kao uzor za gradnju "blizanca" veće istisnine, dimenzija, površine jedrilja i pomoćnog pogona veće snage. Projektant je ponovno bio kapetan fregate Rotundi, a jedrenjak je također građen u Regio Cantiere Castellamare di Stabia. Gradnja je započela 1929., kobilica je položena 12. svibnja 1930., brod je porinut 22. veljače 1931. i kršten "R.N. Amerigo Vespucci".
Sistemska cirkulacija krvi
Funkcionalni delovi sistemske cirkulacije
Vene su magistralni sudovi venskog sistema koje služe kao provodnici za transport krvi iz tkiva nazad u srce. Kako je pritisak u venskom sistemu nizak, njihovi zidovi su tanki. Ali i pored toga zidovi vena sadrže i mišićna vlakna koja im omogućavaju da suze ili prošire svoj lumen, odnosno da skladište malu ili veliku količinu krvi, a sve u skladu sa potrebama organizma (zato se nazivaju i kapacitivni krvnim sudovi).
Amerigo Vespucci (A 5312)
Povijest broda
Dva školska broda bila su nazvana po slavnim talijanskim pomorcima. Genovežanin Cristoforo Colombo je tražeći na zapadu novi put do Indije otkrio kontinent kasnije nazvan Amerika, a relativno manje poznati Firentinac Amerigo Vespucci istraživao je u Španjolskoj i portugalskoj službi obale Sjeverne i Južne Amerike tijekom četiri putovanja u razdoblju od 1499. do 1507. Novi kontinent je prema njemu nazvan Amerika, a to se ime prvi put spominje u atlasu koji je 1507. objavio njemački kartograf Martin Waldseemller. Zanimljiv je podatak kako se pomorac Flavio Gioia iz Amalfija (prema kome je nazvan uzor tih školskih jedrenjaka) smatra izumiteljem ili prvim korisnikom kompasa za brodsku navigaciju.
Sistemska cirkulacija krvi
Fizičke karakteristike sistemske cirkulacije
Količina krvi je različita u pojedinim delovima cirkulacije. U sistemskim venama nalazi se najveća količina (64%) krvi u odnosu na količinu krvi u celolupnoj cirkulaciji.
Amerigo Vespucci (A 5312)
Povijest broda
R.N. Amerigo Vespucci stupio je u službu 15. svibnja 1931., potpuno je dovršen 2. srpnja iste godine i odmah je krenuo na prvo od niza školskih krstarenja. Početkom II. svjetskog rata R.N. Amerigo Vespucci i Cristoforo Colombo prebačeni su iz Ligurskog mora na Jadran, a nova matična luka bila im je Trst. Tijekom rata i dalje su obavljana školska krstarenja na Jadranskom i Jonskom moru, a velikim blizancima se 1941. u Trstu pridružio i školski jedrenjak "R.N. Palinuro", bivša Vila Velebita, zaplijenjeni brod Državne pomorske nautičke akademije u Bakru.
Sistemska cirkulacija krvi
Fizičke karakteristike sistemske cirkulacije
U sistemskoj cirkulaciji nalazi se 84% krvi (64% u venama, 15% u arterijama i 5% u kapilarima. Srce sadrži 7% a plućni krvni sudovi 9% ukupne krvi.
Amerigo Vespucci (A 5312)
Povijest broda
Izravno prije sklapanja primirja između Italije i Saveznika tri su jedrenjaka 8. rujna 1943. poslana iz Trsta u Pulu, gdje su 9. rujna primili zapovijed da proslijede u Boku Kotorsku. Ta je zapovijed nakon isplovljenja poništena i brodovi su poslani u Brindisi. Putem je Palinuru ponestalo ugljena i kotlovne vode. R.N. Amerigo Vespucci je tijekom noći 9./10. rujna teglio manji jedrenjak, ali je R.N. Palinuro ujutro poslan ukrcati gorivo u Ortoneu, gdje su ga zaplijenili i potopili Nijemci. Dva velika jedrenjaka su bez teškoća stigla u južni dio Italije i preživjela rat. Veći dio talijanske ratne mornarice (krstarice, razarači, torpiljarke i manji brzi brodovi) je do kraja rata djelovao na strani Saveznika, ali je dio brodova prema odredbama sporazuma sklopljenog 1947. ipak predan Saveznicima u ime ratne odštete, primjerice Cristoforo Colombo bivšem Sovjetskom Savezu 1949. godine.
Sistemska cirkulacija krvi
Fizičke karakteristike sistemske cirkulacije
Iznenađujuće je veoma mali volumen krvi u kapilarnoj cirkulaciji (samo 5% u odnosu na ukupni volumen). I pored toga najveći broj najvažnijih funkcija cirkulacije odigrava na ovom nivou. Difuzija materija u oba smera, između krvi i međućelijske tečnosti, odvija se u ovom delu cirkulacije.
Da bi organizam prevazišao nesklad između malog volumena krvi u kapilarnoj cirkulaciji i njegovih potreba, zastupljenost kapilarima u tkivima nije jednaka, što prvenstveno zavisi od aktivnosti ili intenziteta metabolizma u pojedinim tkivima. Tako je broj kapilara na 1 mm2 presek u tkivu u kojem je metabolizam manjeg intenziteta značajno manji i obrnuto. Najbolji primer je srce u kome se na 1 mm2 preseka srčanog mišića nalazi 2 puta više kapilara nego u skeletnim mišićima. U sivoj masi u mozga, gde se nalazi najveći deo ćelijskih elemenata, kapilarna mreža je mnogo gušća nego u beloj (manje aktivnoj) masi mozga.
Amerigo Vespucci (A 5312)
Povijest broda
Italija je prema odredbama mirovnog sporazuma smjela zadržati Amerigo Vespucci, koji je osuvremenjivan nekoliko puta (1951., 1958., 1964., 1973., 1984.) i ponovno djelomice tijekom 1999./2000. godine. Vlasnik broda je Pomorska akademija ratne mornarice (tal. Accademia Navale) u Livornu, a matična luka je La Spezia. Amerigo Vespucci nosi flotnu oznaku A 5312, koja nije napisana na brodskom boku. Kasnije su Pomorskoj akademiji predani i drugi školski jedrenjaci, od kojih je najveći novi Palinuro (bivši francuski ribarski jedrenjak Commandant Louis Richard), a manje jahte i jedrilice su Corsaro II, Stella Polare, Caroly i Cristoforo Colombo II. Pitomci Pomorske akademije u Livornu kreću na tromjesečno krstarenje Amerigom Vespuccijem nakon prve godine nastave. Kasnija praktična nastava obavlja se na suvremenijim brodovima, poput školskog i desantnog broda San Giusto (L 9894) klase San Giorgio, školskim brodovima klase Aragosta (bivšim minolovcima klase Ham) ili aktivnim ratnim brodovima flote.
Sistemska cirkulacija krvi
Površina, poprečni presek i brzina toka krvi
Pod pretpostavkom da sve krvne sudove iste vrste naslažemo jadan pored drugog dobili bi površinu presaka koja je prikazana na tabeli desno.
17. 6.
Dani - Godine
Sistemska cirkulacija krvi
Površina, poprečni presek i brzina toka krvi
Površine poprečnog preseka vena je velika i iznosi četri puta više od od preseka odgovarajućih arterija. Iz ove činjenice proizilizi i zaključak zašto je skladištenje krvi u venskom sistemu veoma veliko u odnosu na aarterijski sistem.
Amerigo Vespucci (A 5312)
Izgled i brodski pogon
Trup broda građen je po uzoru na spomenutu fregatu R.N. Flavio Gioia, ali je povišen i nalik bivšim fregatama i linijskim brodovima na jedra, posebice zbog dvije bijele vodoravne crte uzduž bočnih okana na crnim bokovima, kao kod bočnih topovskih bitnica. Taj tropalubni brod građen je od čelika i bogato ukrašen: na pramcu su pozlaćene rezbarije i kip (pulena) Ameriga Vespuccija, a na krmi raskošna galerija. Brod ima kosnik i tri jarbola za križna jedra, standardna istisnina mu je 3543 tone, a najveća 4146 tona. Duljina broda između okomica je 70 m, duljina na vodnoj crti 82,4 m, a najveća duljina, uključujući kosnik 101 m. Širina trupa je 15,5 m, a zajedno s brodicama na vanjskim sohama 20,964 m, dok je gaz od 6,8 do 7,057 m. Trup je širok kako bi se poboljšala stabilnost, a brod nije namijenjen postizanju velike brzine. thumb|desno|200px|Konopi jarbola thumb|desno|250px|Paluba jedrenjaka Velejarbol je visok 54,02 m (od morske površine do vrha jarbola), a glavno deblo velejarbola visoko je 22,7 m do prvog koša. Najdulja oblica jedra dugačka je 28 m. Glavna debla sva tri jarbola su od čelika, a košni i vršni nastavci od drveta. Drvena je i paluba od tikovine debljine 65 mm, kao i drugi dijelovi snasti i opreme, primjerice trostruki kotač kormila na krmi i pomoćne brodice. Tri neprekinute palube su gornja paluba (tal. coperta), bitnička paluba (tal. batteria; premda brod nema bočnu bitnicu kao njegovi prethodnici poput britanskog HMS Victoryja i austrijskog SMS Kaisera, građenog u Puli) i srednja paluba (tal. corridoio). Jedrenjak ima povišeni pramčani kaštel i krmeno nadgrađe (krmnicu ili kasar), u kojoj su prostorije zapovjednika broda i raskošni admiralski salon. Na krmenom nadgrađu nalazi se i otvoreni zapovjedni most. Iza pramčanog jarbola je srednje nadgrađe sa zatvorenim zapovjednim mostom koji je natkriven pleksi-staklom. Iza njega je visok stup dizalice, a u sredini trupa dimnjak za ispušne plinove pomoćnog pogona.
Sistemska cirkulacija krvi
Površina, poprečni presek i brzina toka krvi
Uz stalnu zapreminu krvi koja protiče kroz bilo koji deo opšteg vaskularni sistem, linearna brzina protoka krvi ne može biti konstantna. Ona pre svega zavisi od ukupne širine pojedinih delova vaskularnog korita. Grananjem arterija, uprkos činjenici da se svaki narednim granama krvni sudovi sužavaju svoj lumen, njihov broj se istovremeno neprestano povećava, tako da je zbir promera arterijskih grana veći od promera velikih arterija (aorta). Najveće proširenje tog lumena je u kapilarnoj mreži: gde je zbir svih kapilara oko 500-600 puta veći od preseka lumena aorte. Shodno tome i brzina kretanja krvi u kapilarima je 500-600 puta sporija nego u aorti.
Pritisak i otpor u pojedinim delovima KVS
Za vreme protoka krvi kroz sistemsku cirkulaciju pritisak sve više opada, tako da na kada krv dospe u desnu pretkomoru, ona pada približno na 0 kPa.
Pad pritiska u pojedinim delovima cirkulacionog sistema direktno je srazmeran otporu u krvnim sudovima tog dela. Kako je otpor u aorti teoretski nula, krvni pritisak je na kraju aorte je oko 13,3 kPa. Otpor u velikim arterijama je takođe jako mali pa je zato srednji arterijski pritisak u arterijaama, sve do promera njihovog lumena od 3 mm, još uvek 12,7 do 12,9 kPa. U malim arterijama otpor počinje da naglo raste pa pritisak pada, tako da na početku arteriola iznosi približno 11,3 kPa.
Glavni otpor protoku krvi javlja se u arteriolama, i iznosi oko polovinu celokupnog otpora u sistemskoj cirkulaciji. Pritisak u arteriolama opada za 7,3 kPa, tako da je pritisak krvi koja napušta kapilare oko 4 kPa. Arteriole „su „slavine“ kardiovaskularnog sistema“ (kako ih je nazvao I. M. Sečenov). Otvaranjem ovih „slavina“ povećava se protok krvi u oblasti kapilarne mreže i popravlja lokalna cirkulacija, dok zatvaranje tih „slavina“ pogoršava prokrvljenost vaskularnih zona.
Pritisak na početku kapilara, normalno iznosi 4,0 kPa, a na njegovom venskom delu 1,3 kPa. Što znači da u kapilarima pritisak opada samo za 2,7 kPa, što govori da je otpor u kapilarima oko dve petine otpora u arterijama.
Na početku vena ili u venulama pritisak je oko 1,3 kPa i normalno opada na 0 kPa koliko iznosi na ulazu u desnu pretkomoru. Tako veliki pad pritiska u venama ukazuje na to da je otpor u njima veći nego što bi se to očekivalo za krvne sudove tog promera. Veći deo tog otpora uzrokovan je spoljašnjom kompresijom vena, posebno šuplje vene, koja je veći deo vremena zatvorena
Funkcija velikih arterija
Arterije su krvni sudovi koji se sastoje iz tri sloja (intime, medije i adventicije). Aorta i arterije blizu srca u kojima vlada visoki pritisak krvi nazivaju se „velike arterije“. One imaju dve glavne funkcije, zahvaljujući svojim anatomskim karakteristikama;
Prva i najznačajnija uloga je dopremanje krvi u sva periferna tkiva. Krv zasićena kiseonikom u plućima, stiže u tkiva na periferiji za manje od 10 sekundi. Ovo vreme se pri teškom fizičkom radu može skratiti i na 2 do 3 sekunde.
Druga po značaju uloga velikih arterija je da služe kao rezervoar pod visokim pritiskom, koji prihvata krv koju srce izbacuje u otkucajima i skladište do sledećeg srčanog otkucaja. Ovu funkciju arterije mogu obaviti zahvaljujući svojoj elestičnosti. One se pod dejstvom talasa krvi koji iz srca ulazi arterijsko stablo, rastežu i obrnuto kako krv iz njih otiče, između dva srčana otkucaja, one se sužavaju na manji promer.
Zahvaljujući ovom svojstvu arterija moguće je;
Funkcije arterija, arteriola i kapilara
Arterije su krvni sudovi koji se sastoje iz tri sloja (intime, medije i adventicije). Što su dalje od srca one postepeno gube elastična vlakna, a u njima se javljaju i uvećavaju mišićna vlakna. Mišićna vlakna su nabrojnija u uavršnim arterijskim sudovima (arterioloma)
Arteriole su tanki krvni sudovi (prečnika 15 - 70 mikrona). NJihov zid okružuje debeli sloj kružno raspoređenih glatkih mišićnih ćelija, koje svojim grčenjem mogu značajno smanjiti njihov lumen, i u kratkom vremenu povećati otpor u arteriolama. Promena otpora u arteriolama menja nivo krvnog pritiska u arterijama. U slučaju povećanog otpora u arteriolama; u arterijama se smanjuje protok krvi i raste krvni pritisak. Pad tonusa (širenje) arteriola povećava odliv krvi iz arterija i dovodi do smanjenja krvnog pritiska.
Najveći otpor u svim delovima vaskularnog sistema pružaju arteriole, koje promenom svog lumena deluju kao osnovni regulator nivoa ukupnog krvnog pritiska. Arteriole „su „slavine“ kardiovaskularnog sistema“ (kako ih je nazvao I. M. Sečenov). Otvaranjem ovih „slavina“ povećava se protok krvi u oblasti kapilarne mreže i popravlja lokalna cirkulacija, dok zatvaranje tih „slavina“ pogoršava prokrvljenost vaskularnih zona.
Kapilari su najtanji krvni sudovi prečnika 5-7 mikrona, dužine 0,5-1,1 mm, u čijim zidovima postoje male pore kroz koje mogu razne matererije da difunduju. Oni se nalaze u međućelijskim prostorima, i usko su u dodiru sa ćelijama organa i tkiva. Kapilarni zidovi su formirani od samo jednog sloja endotelnih ćelija, oko kojih je tanak sloj vezivnog tkiva bazalne membrane čiji je fiziološki značaj da se kroz njihov obavlja metabolizam između krvi i tkiva.