Dživo_Gundulić
Pastorala u 18. stoljeću
U 18. stoljeću pastorala doživljava svoje posljednje razdoblje. Još uvijek vitalnost i raznovrsnost pokazuje u primjeni i inspiraciji. Njezini novi poticaji i motivi povezani su uz tendenciju učenosti i klasicizma 18. stoljeća. Udaljuje se od prvotnoga čistog idiličnog predjela, klasični „locus amoenus“ sve više blijedi, gubi svoja bitna obilježja – nekad su pjesnici u pastorali dočaravali osobiti svijet i prirodan, zdrav život u kojem je vladala ljubav, sreća, ples, pjesma, opisujući vrlo lijepe, svijetle i osunčane prostore, potočić koji žubori, rascvjetanu i mirisnu prirodu, vesele stanovnike. Sada se oblik pastorale koristi da bi se progovorilo o prigodnim stvarima i događajima ili o nekim stručnim znanstvenim temama. Nestali su antički i humanističko-renesansni uvjeti za pastoralu, a nastupili su učeno odmjereni i pomodni arkadijski odnosi. Ta se promjena događala polako. Pogodovao joj je cjelokupni pastoralni razvoj u 17. st. Poslije pastorala Ivana Gundulića, Dživa Bunića Vučića i Julija Palmotića pastorala sve očitije (p)ostaje konvencionalni okvir jedne škole, rezultat nastojanja da se ide dobro poznatim i provjerenim putem, ali koji više ne otkriva posebne, čarobne, nepoznate predjele i ugođaje, niti je rezultat posebnog oduševljenja. Posljednji predstavnici starog, domaćeg teatra, pisci stare drame koja se nadahnjivala i razvijala na tragu domaće pastorale, melodrame, tragedije i tragikomedije bili su Dživo (Ivan) Šiškov Gundulić i Antun Gleđević. S njima nestaje domaća dramska inspiracija, zaključuje se stara, duga i bogata domaća dramska i kazališna tradicija. Oni pastoralom, jednom od bitnih osnova te tradicije, završavaju jednu epohu. U uvjetima novih dramskih i kazališnih potreba što ih je donosilo i diktiralo 18. stoljeće kao da je nestalo snage i inspiracije za uključenje u to novo vrijeme. Novi kazališni oblici: tragedija, komedija i opera neće u čitavom nizu godina poznavati domaći tekst i domaće autore. Uz složenija Gundulićeva i Gleđevićeva pastralno-scenska ostvarenja, u 18. stoljeću pišu se i ekloge (kraća idilična pjesma kojom je pastorala i započela svoj razvoj). Postaje iznimno popularan oblik te se njome koriste mnogi, manje poznati, pjesnici-prigodničari, bez naglašene pjesničke fizionomije. Posljednji veći pjesnik dubrovačke tradicije jest Ignjat Đurđević čije se ekloge vremenski nastavljaju na pastoralno djelovanje Šiškov Gundulića i Gleđevića. Ekloga je poslužila u raznim svrhama: religijozno-odgojnim (Josip Betondić Razgovor pastijerskih za Božića, Anica Bošković  Razgovor pastijerskih vrhu porođenja Gospodinova jedne djevojčice Dubrovkinje, Lukrecija Bogašinović  Razgovor pastirski), znanstvenim (Ruđer Bošković Pastirski razgovori o polarnoj svjetlosti; Bošković je svoje pjesničke ambicije objasnio u Ekloga o. Ruđera Boškovića među arkadijevcima). Treba spomenuti prevodioce ekloga: Rajmunda Kunića ( 1719. – 1794.) i Brne Zamanje (1735. – 1820.) koji su prevodili pastoralne idile pionira tog književnog oblika: Toekrita, Biona i Mosha. Iako nisu pisali narodnim jezikom, niti su prevodili na hrvatski već na latinski jezik, njihovo se djelo ne može izostaviti kada je riječ o povijesti hrvatske pastorale u 18. stoljeću. Osim pobožnog i znanstvenog usmjerenja, javljaju se i pastirski oblici s običnim, svakodnevnim usmjerenjem: tri pastirska razgovora Matije Petra Katančića (1750. – 1825.) o životu, ugođaju Slavonije s narodnim frazama, imenima. Kako se približava kraj stoljeća, pastorala gubi sve više svojih obilježja, tako da se pojavljuju sve lošiji derivati, potpuno osiromašenje tog oblika. Dva primjera: Urban Appendini pri posjeti austrijskog cara Franje I. Dubrovniku neposredno nakon pada Dubrovačke Republike – pastiri se u dubravi raduju novom gospodaru. Isto čini i Anđel Maslać deseteračkom pastoralnom pjesmom veliča novog gospodara i to ustima mladih pastira i starog Ljubmira kojeg je u 15. stoljeću u pastoralu uveo Džore Držić, život mu produžili Ivan Gundulić i drugi: sve djeluje zastarjelo, neprimjereno i pomalo zloupotrebljivo.