cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Osceola, Arkansas
Osiola je grad u američkoj saveznoj državi Arkanzas.
Susret profesionalnih kazališta za djecu i mlade
Održavaju se od 1998. godine – najprije u Opatiji, potom u Zagrebu, a od 2001. godine u Čakovcu.
Organizira ih Hrvatski centar ASSITEJ-a, Kazališna družina Pinklec i čakovečki Centar za kulturu. Hrvatski centar ASSITEJ-a je vodeća udruga kazališta za djecu i mlade u Hrvatskoj.
Bangladeški oslobodilački rat
Bangladeški oslobodilački rat bio je rat za nezavisnost Istočnog Pakistana (današnji Bangladeš) od Islamske Republike Pakistan koji je trajao od 26. marta do 16. decembra 1971. godine. Ovo je bio jedan od najkrvavijih ratova u 20. veku u kojem se procenjuje od 300.000 do 3 miliona mrtvih, te od 10 do 30 miliona izbeglica.
Istorijska pozadina
Podelom Indije Bengal je bio podeljen na dve nove države: muslimanski istočni deo, Istočni Bengal, koji odgovara današnjem Bangladešu, i zapadni deo, indijska država Zapadni Bengal. Ukidanje zamindari sistema (klasna podela društva) u Istočnom Bengalu (1950) je bilo važan trenutak u stvaranju Bangladeša kao narodne države. Jezički pokret 1952. je uspostavio pravo bengalske zajednice da govori svojim jezikom. Godine 1955, vlada Pakistana je promenila ime provincije iz Istočni Bengal u Istočni Pakistan s ciljem postepenog ukidanja posebnosti pokrajine.
Zapadni Pakistan, koji je obuhvatao ostatak Pakistana, dominirao je i zanemarivao Istočni Pakistan. Uprkos činjenici da je Istočni Pakistan donosio veći deo nacionalnog dohotka, posebno kroz izvoz jute, većina ulaganja u razvoj je vršena u Zapadnom Pakistanu. Napetost je kulminisala 1971. nakon otvorenog, nedemokratskog odbijanja pakistanskog predsednika Jaje Kana, vojnog vođe, izbornih rezultata koji su doneli Avami ligi veliku premoć u parlamentu (167 od 169 mesta određenih za Istočni Pakistan). .
Rat
Zvanični početak rata je usledio nakon jednog od najkrvavijih genocida modernih vremena, koji je izvršila pakistanska vojska nad bengalskim civilima 25. marta, 1971. godine. Praktično sva bengalska inteligencija je eliminisana. Ovaj genocid je jedan od najstrašnijih po broju poginulih nakon Drugog svetskog rata. Zahvaljujući naporima Zapadnog Pakistana da se reši stranih novinara, teško je doći do tačnih brojki, ali neke procene govore o 50.000 mrtvih u prva tri dana takozvane Operacije reflektor, koju je izvela pakistanska vojska. Više od 10 miliona Bengalaca je prebeglo u susednu Indiju. Ovo je dovelo do žestokog ekonomskog pritiska na Indiju, i tadašnja indijska premijerka, Indira Gandi je od zapadnih zemalja morala da traži pomoć. Nakon počinjenih pokolja civilnog stanovništva od strane pakistanske vojske, pod vođstvom šeika Mudžibura Rahmana, poznatog kao Bongobondu (prijatelj Bengala), Bangladeš je započeo svoju borbu za nezavisnost.
Bangladeški oslobodilački rat odigrao se tokom Hladnog rata. Sjedinjene Američke Države i Narodna Republika Kina su smatrali rat unutrašnjim pitanjem Pakistana, čime su praktično podržali Zapadni Pakistan. Međutim, Indija, SSSR sa svojim saveznicima, te Japan i vlade zapadnih zemalja su snažno podržavale Bangladeš. Da bi se stekla strateška prednost nad kinesko-SAD-pakistanskom osovinom, Sporazum o indo-sovjetskom prijateljstvu je potpisan 9. avgusta 1971. godine.
Indija je zbog svog geografskog položaja i vojnog antagonizma prema Pakistanu, kao i zbog ekonomskih i socijalnih problema koje je uzrokovao doticaj izbeglica na njenu teritoriju, snažno podržala Bangladeš, posebno nakon što je i SSSR pružio podršku. Strateški, nezavisnost Bangladeša bi za Indiju značila jedan front manje za borbu sa Pakistanom. Takođe valja pomenuti da su određene regionalne vlade dale podršku na etničkim osnovama. Dana 27. marta 1971, premijerka Indije, Indira Gandi je izrazila punu podršku svoje vlade borbi za slobodu. Bangladeško-indijska granica je otvorena da bi se dopustilo izmučenim i zastrašenim Bengalcima da nađu sklonište u Indiji. Vlade Zapadnog Bengala, Bihara, Asama, Megalaje i Tripure su uspostavile izbegličke kampove duž granice. Ovi kampovi su omogućili i regrutovanje boraca. Glavni štab bangladeških snaga je uspostavljen u Kalkuti od 12. aprila.
Tokom rata, uprkos žestokom protivljenju vlade Zapadnog Pakistana, BBC je nastavio da prati događaje preko BBC Bangla radio službi u Južnoj Aziji. Među međunarodnim naporima da se podigne stanje svesti o događajima u Bangladešu je bio i Koncert za Bangladeš, bivšeg Bitlsa, Džordža Harisona.
Kraj rata
Dve nedelje nakon indijske invazije, 16. decembra 1971, pakistanska vojska se formalno predala istočnoj komandi indijske armije, koja je transformisala Mukti Bahini u efektivnu borbenu silu. Indija je zarobila 93.000 vojnika, koji su odvedeni u logore u Indiji, kako bi se izbegle represalije bangladeškog stanovništva. Nova država Bangladeš je uspostavljena, a šeik Mudžibur Rahman, koji je bio zatvoren u Zapadnom Pakistanu od marta, trijumfalno se vratio kao prvi premijer. Indija je povukla svoje trupe iz Bangladeša u roku od tri meseca od kraja rata. Stanovnici Bangladeša i danas pamte po zlu pakistanski režim iz perioda pre i tokom rata.
Bosanskohercegovačka radio-televizija
Bosanskohercegovačka radiotelevizija (skrać. BHRT) je zajednički naziv za državnu televiziju i radio u Bosni i Hercegovini. U periodu 1992-1998 nosila je naziv Radiotelevizija Bosne i Hercegovine (skrać. RTVBiH), koja je nastala iz RTV Sarajevo. BHRT se finansira iz dijela RTV takse zajedno sa ostalim javnim emiterima FTV i RTRS. Upravna struktura utvrđena je Statutom BHT-a.
Strada dei Confini, Latina
Strada dei Confini je naselje u Italiji u provinciji Latina, u regiji Lazio.
Bosanskohercegovačka radio-televizija
Program se emituje na područiju cijele Bosne i Hercegovine te na satelitu Eutelsat W2. Većina programa se producira iz RTV doma u Sarajevu te putem informativno tehnički centara (ITC) u Bihaću, Banjaluci, Mostaru,Tuzli, Zenici.
Strada dei Confini, Latina
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 82 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 2 m.
Bosanskohercegovačka radio-televizija
Emisije na BHT
Informativni program: Dnevnik, Vijesti BHT1, BHT Klub, Global, Tema dana, Na dnevnom redu, Nneriješen slučaj, Crta, Govor tišine, TV Liberty
Dokumentarno savremeni program: BHT Arhiv, Mini portreti slikara, Euroimplus, Putevi zdravlja, Izazovi poljoprivrede, Josip Pejaković: U ime naroda, Duhovni mostovi, Smanji gas!
Zabavno muzički program: Konačno petak!, Sve u svemu, Jutarnji program (Dobro jutro), Kod kuće je najbolje
Program iz kulture: Figure, Dimenzija više, Sedma i osma umjetnost zajedno (Specijalni program tokom SFF)
Dječiji i omladinski program: Be ha te bebe, Mini school, Nema problema, Učilica, Uradi sam-uradi sama
Radiotelevizija Sarajevo 1945-92.
Prve informacije na televiziji na prostoru BiH emituju se 1. juna 1961. godine kada je sa radom počela Televizija Sarajevo (TVSA). Iako tada nije imala vlastiti studio, redakcija televizije se nalazila u prostorijama Radio Sarajeva. Televizijsku redakciju činilo je samo troje ljudi (urednik: Alija Nuhbegović, Jan Beran i Ismet Mehić) a emisije TVSA se obrađuju i emitiraju iz studija TV Beograd i TV Zagreb. Prvi direktor TVSA bila je Danica Kurtović. Prvi dokumentarni film naziva "Oj Kozaro" emitiran je 25. jula 1961. godine iz studija TV Zagreb, a bio je posvećen 20. godišnjici ustanka naroda Bosne i Hercegovine. Režiser ovog filma bio Jan Beran. Oba medija bila su znak posebnosti i državnosti Bosne i Hercegovine, a za njihovo osnivanje su najzaslužniji bosanski političari Hamdija Pozderac i Branko Mikulić.
Već 27. jula 1961. godine, izvršen je prvi televizijski prenos iz BiH. Prenosila se centralna svečanost povodom obilježavanja 20. godišnjice ustanka, koja je održana na Šehitlucima kod Banja Luke. Prenos je je obavljen reportažnim kolima TV Ljubljana, a preuzela ga je cijela jugoslavenska mreža (RTV Ljubljana, RTV Zagreb, RTV Beograd, RTV Novi Sad, RTV Titograd, RTV Priština, and RTV Skoplje). Reporter sa ovog događaja bio je tadašnji direktor programa RTV Sarajevo Branislav Zlobički. Iste godine počinju radovi na izgradnji relejnog sistema na planini Bjelašnici, a od 1. oktobra 1961. započelo je i cjelodnevno emitovanje prvog programa Radija Sarajevo (od 05.00 do 24.00 sata). Prva stalna emisija "TV mjesečnik" - mozaik filmskih informacija iz BiH uvedena je 1962. godine u kojoj je TVSA ukupno proizvela skromnih 956 minuta programa. Iste godine sa radom počinje i prvo dopisništvo TVSA iz Banja Luke.
Radiotelevizija Sarajevo 1965. godine vlastitim kapacitetima proizvodi 4.375 minuta televizijskog programa (od ukupno 233.481 minuta JRT) koje se emitiraju u zajedničkoj mreži Jugoslavenske televizije. TV reportaže sarajevskih autora nazivaju "sarajevskom školom TV reportaže", a to najbolje potvrđuje podatak da je 1965. odlukom tadašnje Komisije Jugoslavenske radio-televizije, pet emisija TVSA upućeno je na međunarodne televizijske festivale. Prva prezentacija jednodnevnog programa TVSA emitirana je 31. maja 1966. godine. Program je i ovaj put emitiran iz studija TV Zagreb. Iste godine ekipa TV Sarajevo po prvi put prati predsjednika bivše Jugoslavije Josipa Broza Tita prilikom njegove posjete tuzlanskom područiju. TVSA prvi put učestvuje u novogodišnjem programu JRT i dobija odlične kritike.
TV Sarajevo započinje emitiranje programa iz vlastitog studija 17. marta 1969. godine kada je "uživo" emitiran "Večernji ekran" - prva informativna emisija TVSA. Urednici emisije bili su Aleksandar Vujišic, Arif Zulić i Pero Radović. Emitovanje ove emisije označilo je formiranje vlastite programske šeme. Već 1970. godine emitirano je 33.159 minuta vlastitog programa (prvi film TVSA pod nazivom "Ugursuz", prva humoristička serija "Karađoz" i festival dječije muzike "Mali šlager"). Vlastiti TV Dnevnik, kao večernju informativnu emisiju, Televizija Sarajevo počinje emitirati 25. februara 1971. godine. Pokrenut je i drugi radijski program (emitiran na područiju grada Sarajeva) pod nazivom "Sarajevo 202" koji je bio informativnog, servisnog, kulturnog, sportskog i zabavnog karaktera. Treći program (III program) Radio Sarajeva pokrenut je 1973. godine a bio je posvećen naučnim i teorijskim razmatranjima, klasičnoj muzici i umjetnosti. Televizija Sarajevo emituje emisiju "Zelena panorama" koja je namjenjena poljoprivrednicima.
Najveći projekat TVSA bilo je praćenje i prenos 14.Zimskih olimpijskih igara održanih od 8. do 19. februara u Sarajevu. Za ostvarenje ovog zadatka, TVSA je dobila nove proizvodne prostore u RTV Domu i najmoderniju tehničku opremu. Priznanja za ovaj zahtjevni projekat TVSA je dobila od mnogih velikih radijskih i televizijskih kompanija i asocijacija. Prvim programom TV Sarajevo (TVSA) 1985. godine pokriva 79%, a Drugim programom (TVSA 2) 57% teritorije Bosne i Hercegovine. TV Sarajevo, kao ravnopravna članica JRT-a, ima potpisane sporazume sa 39 tv organizacija širom svijeta što omogućava međunarodnu razmjenu informacija i emisija. Ulaganje u infrastrukturu se nastavlja, pa je tako izgrađeno 11 relejnih stanica i 189 pretvaračkih mjesta. Već 1989. godine sa emitovanjem počinje i treći televizijski kanal (TVSA 3).
Millerton, New York
Milerton je grad u američkoj saveznoj državi Njujork.
Ravenski egzarhat
Ravenski egzarhat ili Talijanski egzarhat (lat. Exarchatus Ravennatis) bio je centar bizantske moći u Italiji, od kraja 6. stoljeća do 751. godine, kada su posljednjeg egzarha Eutihija ubili Langobardi.
Pozadina
Ravenna je postala prijestolnica Zapadnog Rimskog Carstva 402. godine za vrijeme vladavine cara Honorija zbog svoje dobre luke na Jadranu i svog dobrog obrambenog položaja u neprohodnim močvarama delte rijeke Po. Grad je ostao prijestolnica Carstva sve do pada 476. kada je postao prijestolnicom Odoakra, a zatim i ostrogotskoga kralja Teodorika Flavijusa. Ravennu je za vrijeme Gotskoga rata (535.-554.) zauzeo veliki bizantski general Velizar 540. godine. Nakon bizantke okupacije, Rimljani su ponovno zauzeli Ravenu, koja je zatim postala sjedište provincijskog guvernera. U to je vrijeme administrativna struktura Italije bila je uz neke modifikacije, nalik na stari sistem kojeg je uspostavio car Dioklecijan, a kojeg su preuzeli Odoakar i Goti.
Invazija Langobarda i reakcija Bizanta
Bizantski car Justin II pokušao je iskoristiti njihovu neslogu i poslao svog zeta Baduarija na vojni pohod u Italiju, no njega su Langobardi porazili i ubili. Zbog velikih problema koje je Bizant imao na Balkanu i istočnim granicama carstva, ispalo je da je ponovno osvajanje Italije nemoguće. Nakon langobardskih osvajanja, područja pod rimskom vlašću bila su svedena na nekoliko izoliranih teritorija. Zbog tog je car Tiberije II Konstantin 580. reorganizirao upravu u Italiji u pet provincija, po grčkom nazvane eparhije;
Pentagonski papiri
thumb|250px|Karta Jugoistočne Azije 1950. godine koja, temeljem [[CIA-inih obavještajnih podataka, prikazuje aktivnosti nacionalističkih i komunističkih gerilaca u tadašnjoj Francuskoj Indokini, dio Pentagonskih papira.]]
Pentagon Papers, čiji je službeni naslov United States – Vietnam Relations, 1945–1967: A Study Prepared by the Department of Defense je naziv za službenu historiju američkog vojnog, političkog i obavještajnog djelovanja na području Vijetnama od 1945. do 1967. godine. Napisana je kao interni dokument američkog Ministarstva obrane. Javnost ju je postala svjesna tek nakon što ju je otkrio vojni analitičar Daniel Ellsberg te dostavio New York Timesu, koji je njen sadržaj 1971. godine objavio na naslovnoj stranici. Pentagon Papers je po prvi put iz službenih izvora potvrdio nagađanja da su američke snage, prije i poslije eskalacije vijetnamskog rata bile uključene u niz tajnih vojnih i obavještajnih aktivnosti, ne samo u Južnom Vijetnamu, nego i u susjednima i službeno neutralnima Laosu i Kambodži, odnosno da su upravo SAD bile ključni faktor prilikom podjele Vijetnama 1954. godine, a pravi motiv za američko prisustvo bila strategija "obuzdavanja komunističke Kine", a ne zaštita južnovijetnamskog saveznika. Objavljivanje Pentagon Papersa je vlada američkog predsjednika Nixona pokušala zaustaviti sudskim i drugim zabranama, odnosno kaznenim progonom Ellsberga, ali oni na kraju nisu dali ploda. Pentagon Papers je imao izuzetan efekt na američku javnost, koja se ne samo još više počela protiviti sve nepopularnijem ratu, nego i u značajnoj mjeri izgubila povjerenje u svoju vladu.
Riddler
Riddler, pravim imenom Edward Nashton ili Edward Nigma (Nygma) je fiktivni lik, stripovski superzlikovac koji se pojavljuje u stripovima koje izdaje DC Comics. Riddler je najpoznatiji kao Batmanov protivnik, no nerijetko se pojavljivao i kao protivnik drugih DC-jevih likova, poput Green Arrowa. Riddlera su zajednički stvorili Bill Finger i Dick Sprang, a prvi put se pojavio u stripu Detective Comics #140 (listopad 1948.). Riddler je danas jedan od rijetkih glavnih likova čije je pitanje autorstva nesporno.
Bissy-sur-Fley
Bisi sir Fle je naselje i opština u istočnom delu centralne Francuske u regionu Burgonja, u departmanu Saona i Loara koja pripada prefekturi Šalon sir Saon.
Ravenski egzarhat
Invazija Langobarda i reakcija Bizanta
Tako je do kraja 6. stoljeća stvoren novi poredak snaga na Apeninskom poluotoku. Ravenom, je upravljao egzarh koji je pored vjerske imao i svu civilnu i vojnu vlast. Njegov egzarhat prostirao se na sjever do rijeke Po, nakon toga ležao je teritorij mletačkog dužda, koji je formalno bio bizantski podanik. Na jugu se njegov egzarhat prostirao do rijeke Marecchia, nakon nje ležao je teritorijjadranskog vojvodstva Pentapolis (Rimini, Pesaro, Fano, Sinigaglia i Ancona), također pod carem iz Konstantinopolisa.
Bissy-sur-Fley
Po podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 72 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 14 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 4,8 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 316 metara (maksimalnoj 406 m, a minimalnoj 274 m).
Riddler
Riddler zauzima posebno mjesto među Batmanovim protvnicima. Iako ne posjeduje nikakve supermoći, Riddlerov intelekt ga čini jednim od Batmanovih najopasnijih protivnika. Riddler na Batmana gleda kao na intelektualnog rivala te ga nerijetko naziva jedinom osobom koja mu intelektualno može parirati. Svoje zagonetke često modelira tako da izazove Batmana i njihovi mu dvoboji često predstavljaju veliko intelektualno zadovoljstvo. Riddler se uglavnom pojavljuje u zelenoj odjeći (bilo da je to odijelo sa šeširom, bilo da je kostim), a gotovo je uvijek popraćen upitnicima, najčešće ljubičaste boje. Nerijetko je vođen i sa štapom čiji vrh ima oblik upitnika. Godine 2009., IGN je Riddlera proglasio 59. najboljim stripovskim zlikovcem svih vremena.
Ravenski egzarhat
Egzarhat
Kako se Bizant nije uspio rješiti teškoća na istoku, shvatio je da je jedina mogućnost da zadrži vlast na Apeninima oslonac na lokalne snage. Nasljednik Tiberija II njegov zet Mavrikije je oko 584 reorganizirao je sve zapadne posjede carstva u Egzarhat, podjeljen u 7 vojvodstava (ducatus); To je bio pravi početak Egzarhata, vojni i politički poglavar nad carskim posjedima bio je sam egzarh koji je stolovao u Ravenni kao predstavnik cara iz Konstantinopolisa. Teritorij pod kontrolom Egzarhata protezao se na sjever uz obalu Jadranskog mora do Istre uz mali prekid kod Akvileje, na jug je išao uz obalnih "pet gradova" do Ankonea, onda je postojao veliki prekid do Apulije. Egzarhat je kontrolirao i unutrašnjost Apenina (Forli), ali njegov centar je ležao je na istočnoj obali Jadrana, oko Ravenne. Ona je bila pod egzarhovom direktnom upravom i bila je egzarhat u užem smislu. Okolnim teritorijima su upravljale vojvode i magistri militium koji su više-manje bili podložni egzarhovom autoritetu. Za carski Konstantinopolis egzarhat je predstavljao jednu provinciju - Italiju. thumb|300px|right|Bizantsko Carstvo oko 650 za vrijeme vladavine Konstansa II Egzarhat u Raveni nije bio jedini bizantski posjed u Italiji, Sicilija je bila Tema Sikelia, a Korzika i Sardinija su pripadale Afričkome egzarhatu.
Riddler
Riddlerovo prvo pojavljivanje u stripovima bilo je tokom serije Batman iz 60-ih godina, gdje su ga tumačili Frank Gorshin i John Astin. Riddler je, uz Two-Facea, bio glavni negativac u Schumacherovom filmu Batman Forever gdje ga je tumačio Jim Carrey, čija je karizma u interpretaciji lika naišla na pohvale kritičara, a koja je bila vjerna ranijim inkarnacijama lika. Značajnu ulogu Riddler je imao i u Batman: Arkham serijalu, gdje mu je glas posudio Wally Wingert. Cory Michael Smith tumačio je Riddlera u televizijskoj seriji Gotham, dok je 2019. godine objavljeno kako će Paul Dano glumiti Riddlera u filmu The Batman Matta Reevesa.
Ravenski egzarhat
Egzarhat
Langobardi koji su iz svoje prijestolnice Pavije kontrolirali veliku dolinu rijeke Po, uspjeli su prodrijeti duboko na jug i uspostaviti svoja vojvodstva u Spoletu i Beneventu. Tako su oni kontrolirali unutrašnjost, a bizantski egzarsi obalu.
Riddler
Pregled lika
Riddler je opsjednut zagonetkama, slagalicama i igrama riječima. On izvlači neizmjerno zadovoljstvo iz slanja kriptiranih poruka Batmanu i policiji u kojima skriva svoje zločinačke planove. Njegov samosvjesni zločinački stil je jedinstven, svojevrsni gimmick, a njegovi zločini najčešće pompozni i pretjerano razmetljivi. Riddler je najčešće prikazivan s domino maskom na licu, a od odjeće nosi ili zeleno odijelo s pripadajućim šeširom ili jednodijelni kostim ispunjen upitnicima. Lajtmotiv njegove pojave je upitnik, najčešće ljubičaste, crne ili zelene boje.
Lü Dai
Lü Dai (161–256) je bio kineski vojskovođa u službi države Istočni Wu. Bio je dugogodišnji suradnik osnivača države Sun Quana, koji je na smrti njemu i Zhuge Keu povjerio upravlljanje kraljevstvom. Lü je to s uspjehom činio usprkos poodmakle životne dobi.
Ravenski egzarhat
Egzarhat
No malo po malo Egzarhat je gubio kontrolu nad Apeninima na račun Langobarda, sav Pijemont i Liguriju (640)., svo venecijansko zaleđe, cijelu Toskanu i svo zaleđe Napulja, na kraju je Napulj i Kalabriju pregazila langobardska Beneventska kneževina. Svo to vrijeme papa je uspio zadržati Rim pod svojom vlašću.
Na kraju oko 740., Ravenski egzarhat je spao na teritorij Istre, Veneciju sa lagunom, Ferraru, Ravenu (uži egzarhat), gradove Pentapolisa i Perugiu. Tako su svi dijelovi Apeninskog poluotoka koje je car Justinijan vratio pod vlast Bizanta zauzeli su Langobardi koji su zauzeli samu Ravennu 751. godine,
Riddler
Pregled lika
Riddler je najčešće prikazivan kao slatkorječiv, ali pomalo čudan tip čija je motivacija gotovo neurotična potreba da čini zločine koristeći pri tome složene zagonetke. Ta neurotična, gotovo patološka potreba prvi puta je analizirana u stripu "The Riddle-less Robberies of the Riddler" (1966.), koja donosi priču o Riddleru koji pokušava činiti zločine bez da ostavi tragove, ali u tome ne uspijeva. Od tada je ta patološka potreba postala svojevrsni lajtmotiv, čemu svjedoči i izdanje stripa Gotham Adventures iz 1999. godine, u kojem se pojavljuje gotovo identična situacija. Riddler tu nudi i objašnjenje:
Ista problematika tematizirana je i u stripu Batman Adventures #2 (srpanj 2003.), koji u priči "Free Man" prikazuje oporavljenog i izliječenog Riddlera kako firmi koja se bavi elektronikom prodaje vlastitu komunikacijsku tehnologiju. Ipak, Riddler ubrzo postaje meta Ra's al Ghulove Lige sjena i traži Batmanovu pomoć kako bi preživio. Na kraju, ipak, kada njihova zamka uspije, Riddler se slomije i manifestira jasne simptome sindroma preživjelih.
Vjerojatno najzaslužnija osoba za popularizaciju Riddlera u sklopu franšize je Frank Gorshin, čija je Emmyjem nominirana interpretacija lika u seriji Batman iz 60-ih godina stekla kultni status među publikom i fanovima. Upravo je Gorshinova interpretacija bila inspiracija Jimu Carreyju za interpretaciju Riddlera u filmu Batman Forever. Ridder se pojavio i u animiranim serijama Batman: The Animated Series (gdje mu je glas posudio John Glover) i The Batman (gdje mu je glas posudio Robert Englund). U obje ekranizacije, Riddler je prikazan kao slatkorječiv intelektualac koji sastavlja istinski kompleksne zagonetke. Dok je prva Riddlera prikazala na tradicionalan način, u potonjoj je Riddler drastično redizajniran u stilu Marilyna Mansona. Od prvog animiranog pojavljivanja i filma Batman Forever, Riddler je često sa sobom nosi štap s drškom u obljiku upitnika.
Biografija
Riddlerov modus operandi toliko je ukorijenjen u njegovu ličnost da on mora svoje zločine činiti uz naglašenu dozu preglumljivanja, kako je ilustrirano u njegovom četvrtom stripovskom pojavljivanju. Jednom kada svlada svoje protivnike, on ih ne može naprosto ubiti. On ima patološku potrebu stvarati smrtonosne zamke kako bi vidio može li smisliti dovoljno kompleksnu intelektualnu zagonetku koju njegov protivnik ne bi znao riješiti, a shodno s time se i iz nje izvuči. Namjeravana posljedica je, dakako, smrt. Ipak, Riddler nije ograničen u svojim kriminalnim aktivnostima, kao većina Batmanovih protivnika sa tematskim modus operandijem, te može izvesti bilo kakav zločin, sve dok isti može prezentirati i realizirati u obliku zagonetke. left|thumb|250px|Naslovnica stripa [[Detective Comics #140 (listopad 1948.), koji donosi prvo pojavljivanje Riddlera.]] Riddlerovo prvo pojavljivanje u stripu Detective Comics #140 (listopad 1948.) donosi nam, ujedno, i njegovu genezu. Naime, kada jedan profesor objavi kako će se održati natjecanje za najbrže rješavanje slagalice, mladić po imenu Edward Nigma odluči se prijaviti i pobijediti na natjecanju, želeći slavu i satisfakciju koje sa sobom nosi pobjeda. Jedne večeri, Nigma se ušulja u školu i u profesorovom stolu pronalazi slagalicu. Nigma ju uspijeva riješiti, ali nastavlja vježbati sve dok ju ne uspije riješiti u manje od minute. Dakako, varanje mu je donijelo pobjedu, a ona je zauzvrat dovoljno nahranila njegovo ego i probudila neutaživu simpatiju prema zagonetkama i slagalicama svih vrsta. Nigma se ubrzo zapošljava na karnevalu, gdje posjetiteljima zadaje bizarne zagonetke kako bi im oduzeo novac. No, Nigma ubrzo osjeti zasićenje i zahtijeva novi izazov, kojeg pronalazi u Batmanu. Nigma nabavi kostim i smisli zločinački identiter - Riddler. Na mjestu svakog zločina, Riddler ostavlja tragove koji Batmana vode do njegove lokacije. Batman uspiješno rješava Riddlerove zagonetke i pokuša uhvatiti svog protivnika, ali ovaj ga uspijeva namamiti u stakleni labirint u kojem se nalazi bomba. Iako je Riddler zabarikadirao izlaz, Batman je uspio pobjeći. U subsekventnoj eksploziji, Riddler pada s pristaništa u more, ostavaviši za sobom samo jedan upitnik i zamišljenog Batmana, koji se pita je li njegov protivnik zaista mrtav.
U serijalu Batman: The Long Halloween, Riddler se pojavljuje kao doušnik. Prvi put se pojavljuje kada ga Carmine Falcone unajmi da sazna identitet Holiday Killera, opasnog ubojice koji je ubijao na praznike. Riddler odrađuje svoj posao, ali ne uspijeva pronaći definitivan odgovor. Nagađanja i teorije Falconeu nisu dovoljna te postaje nezadovoljan s Riddlerom. Kada, pod pritiskom, Riddler optuži Falconea da je Holiday, mafijaš se nasmije i naredi svojoj kćerki, Sophiji, da izbaci Riddlera na ulicu. Nakon što napusti Falconeov ured, Riddler se susretne oči u oči s Holidayjem, koji uperi pištolj u njega, ali ga namjerno promaši i ostavi Riddlera potpuno zbunjenog. Kako je tada bio Prvi april, dan kada se zbijaju šale i kada stvari budu obrnute, vjerojatno objašnjenje zašto je Riddler preživio Holidayjev napad jest upravo to. Na mjestu napada ostavljeno je i nekoliko predmeta koji idu u prilog toj tezi. U poglavlju u kojem Harvey Dent biva unakažen, Batman posjećuje Riddlera kako bi dobio informacije o napadu i Holidayju. U nastavku, Batman: Dark Victory, Riddler igra nešto značajniju ulogu. Naime, Batman mu se obratio za pomoć kako bi saznao značenje izgubljenih partija vješala koje su ostavljene na lokacijama Hangmanovih ubojstava. Kasnije se pojavljuje kao dio Two-Faceove porote na suđenju Hangmanu.
U serijalu Catwoman: When in Rome, Riddler odlazi sa Selinom Kyle u Italiju kako bi joj pomogao da otkrije svoju prošlost. Kada dođu tamo, Riddler ju uspijeva uvjeriti kako ju proganjaju neki od Batmanovih najopasnijih protivnika te nabavi rekvizite koji indiciraju upletenost Scarecrowa, Jokera i Mr. Freezea. Ovim zastrašivanjem, Riddler pokušava saznati Batmanov tajni identitet od Catwoman, no ostaje razočaran kada otkrije da one to zapravo ne zna i da ju nije ni briga.
Riddler se pojavljuje u serijalu The Question, gdje ga prostitutka koju upoznaje u autobusu uvjeri da postane "faca među kriminalcima". Kako bi to ostvario, Riddler otme autobus i počinje putnicima postavljati zagonetke - tko pogriješi biva opljačkan i ubijen. Kada dođe do Questiona, ovaj mu kontrira postavljanjem filozofskih zagonetki. Riddler ubrzi biva nadmudren, nakon čega doživi mentalni slom, no biva pušten na slobodu jer je posljednju zagonetku ispravno riješio.
Iako ga je izvorno prezirao smatrajući kako kopira njegov modus operandi, Riddler je tokom vremena razvio suradnički odnos s Cluemasterom. Tokom njihova prvog susreta, Riddler je Cluemasteru smjestio bombu i ostavio tragove koji će Batmanu otkriti kako ju deaktivirati, a sve kako bi prikrio svoj glavni plan - krađa velike količine neprocjenjivih materijala za bejzbol. Kasnije, njih su se dvojica nekoliko puta udružili, a zajedno su radili na grandiznom plavu sve do Cluemasterove očigledne smrti u serijalu The Suicide Squad.
Nakon što se Harley Quinn nakratko oslobodi svoje opčinjenosti Jokerom, napravi plan o održavanju velike zabave na imanju Wayne samo da bi otkrila kako je vila već otprije Riddlerova nova meta. Među dvama bandama dolazi do okršaja koji je razriješen kada je Big Barda (koja je cijelo vrijeme bila u tajnom savezništvu s Harley) zarobila Riddlera i njegove ljude. Tokom radnje stripa, Riddler opetovano ponavlja kako imanje skriva "misterij". Nakon što bude svladan, Riddler svjedoči šteti na imanju koja otkriva ulaz u Batcave, izjavljujući kako je "riješio zagonetku imanja Wayne".
Tokom ovog perioda, Riddler napada Black Canary i Green Arrowa u Star Cityju, no ovi ga svladaju bez problema. Taj će okršaj postaviti temelj za kasnije konfrontacije između Riddlera i Green Arrowa.
Tokom krize koja je nastala pucanjem Lasa istine Wonder Woman, koje je dovelo do kraha zakona istine i oblikovanja stvarnosti sukladno percepciji pojedinaca, Batman se našao u problemu jer nije mogao riješiti nijednu Riddlerovu zagonetku, no svejedno je istog uspio poraziti jer ih čak ni on sam nije znao riješiti. Ovo je bila posljedica općeusvojene ideje kako su Riddlerove zagonetke nerješive, što se reflektiralo i na njih dvojicu. Batman je priznao kako je morao "improvizirati" da bi porazio Riddlera. Njegov nizak ugled među kriminalcima i herojima potvrdio je Flash kada je prokomentirao kako je činjenica da Batman ima problema s Riddlerom očit znak da se svijet bliži kraju.
"Hush"
thumb|250px|Riddler tokom svoje konfrotntacije s [[Batmanom u kojoj ga je pokušao ucijeniti njegovim vlastitim identitetom.]] Riddler je imao značajnu ulogu u dvanaestodjelnom serijalu "Hush", gdje saznajemo kako boluje od istog karcinoma od kojega boluje majka dr. Thomasa Elliota. Nakon što iskoristi Ra's al Ghulov Lazarus Pit kako bi se izliječio do raka, Riddler Elliotu ponudi lijek za njegovu majku u zamjenu za veliku novčanu svotu. Ipak, dr. Elliot navija za to da njegova majka umre kako bi naslijedio obiteljsku imovinu, a u međuvremenu preuzima tajni identitet krimnalca Husha i sije strah u Gothamu. Elliot objašnjava kako se želi osvetiti svom prijatelju iz djetinjstva, bogatašu Bruceu Wayneu. Njih dvojica dogovore suradnju, nakon čega Riddler pošalje Killer Croca, Poison Ivy, Harley Quinn, Jokera, Clayfacea i Scarecrowa da unište Batmana. Nakon što s Nightwingom spriječi pljačku oklopnog vozila koju je orkestrirao upravo Riddler, Batman povezuje veliki plan s Ra's al Ghulom te otme Taliju dok se baca u potragu za njenim ocem. Kada ga pronađe, ovaj mu otkriva kako je netko iz njegove prošlosti koristio Lazarus Pit.
Riddler ubrzo doživi psihotični napadaj zbog ranije izloženosti Lazarus Pitu te u deliričnom stanju uspijeva deducirati Batmanov tajni identitet kao i da je pokojni Jason Todd bio Robin. Riddler tada naredi Clayfaceu da se transformira u Todda kako bi mučio Batmana, što im je pošlo ja ruke jer je Toddov leš s groblja doista nestao. Iako je Batman isprva mislio kako je Riddler oteo truplo i skrio ga izvan groblja, ispostavlja se kako je Todd zapravo živ te kako cijelo vrijeme surađuje s Hushom i Riddlerom. Nakon što Hush konačni biva poražen, Batman otkrije kako je mozak cijelog plana zapravo Riddler te se posljednji put suočava s njim. Riddler mu objasni kako je otkrio njegov pravi identitet te zaprijeti kako će ga svima otkriti, na što se Batman nasmije. Vitez tame objašnjava kako je to samo prazna prijetnja jer bi otkrivanje rješenja velike zagonetke ("Tko je Batman?") značilo da ona postaje beskorisna i nimalo posebna, što bi dotuklo Riddlera. Na kraju dodaje kako bi, sve i da otkrije njegovu tajnu, završio na meti Ra'sove Lige sjena s obzirom da bi se tada saznalo da je koristio Lazarus Pit bez Ra'sova dopuštenja.
Posljedice
Posljedice Riddlerovog neuspješnog plana prikazane su u stripovima Batman: Gotham Knights #50-53 (travanj - lipanj 2004.). U priči "Pushback", Hush se ponovno pojavljuje i pronalazi Riddlera te ga prebije na mrtvo ime na vrhu jedne zgrade. Prestravljen, Riddler odlazi kod Jokera i Penguina po pomoć. Riddler ponudi Jokeru da će mu otkriti tko je ubio njegovu trudnu suprugu, Jeannie, ako ga ovaj zaštiti od Husha. Joker odmah pristane, no na kraju se dogodi da Hush, uz Prometheusovu pomoć, porazi Jokera i natjera Riddlera da bježi glavom bez obzira. U stripovima Detective Comics #797-799 (listopad - prosinac 2004.) vidimo Riddlera kako traži zaštitu od Poison Ivy, samo da bi zbog toga bio izvrgnut ruglu. Na kraju serije, dolazi do fizičkog obračuna između Riddlera i Poison Ivy tokom kojeg Riddler zadobiva teške ozljede i odlazi poražen.
U petodijelnoj seriji "Riddle me That" u sklopu serijala Batman: Legends of the Dark Knight #185-189 (siječanj - travanj 2005.), Riddler je lišen svojih deduktivnih sposobnosti te je ostavljen da trune kao jedan od brojnih, bezimenih beskućnika u Gothamu. Riddler je ovdje drastično redizajniran, bez svog karakterističnog zelenog odijela, sa samo jednom tetovažom upitnika na vratu i u jednostavnom crnom odijelu. Slučajni susret s bivšim agentom NSA-ja stvara mu pozitivnu atmosferu u kojoj može oporaviti svoj um. Tokom boravka kod spomenutog agenta, Riddler dobije flashback tokom kojeg shvati da ga je vlastiti otac zlostavljao u djetinjstvu. Ljubomoran na njegove akademske uspjehe i nesposoban da pojmi njegovu briljantnost, otac je smatrao da je mladi Riddler varao kako bi ostvario uspjeh te ga je iz istog razloga tukao. Nakon što se suoči s tom činjenicom, Riddler zaključi kako je njegova kompulzivna potreba posljedica snažne želje da ovori istinu kako bi se oslobodio optužbi za varanje.
Ravenski egzarhat
Egzarhat
Egzarhat je živio u vrijeme uspostavljanja feudalizma u Evropi, a to je značilo smanjenje carske moći i uticaja i podjela suvereniteta između lokalnih moćnika. Korak po korak, usprkos napora careva iz Konstantinopolisa, visoki carski službenici postajali bi lokalni zemljoposjednici, njihovi rođaci ili pomoćnici postajali bi manji posjednici i zakupci, a nova savezništva su utjecala na carsku administraciju.
Kraj egzarhata
Tokom 6. i 7. stoljeća rastuća opasnost od Langobarda i Franaka i raskol između istočnoga i zapadnoga kršćanstva uzrokovan ikonoklazmom i rivalitetom između pape i carigradskog patrijarha, doveo je egzarhat u neodrživu poziciju. Kad je u Raveni izbila pobuna 727 zbog ikonoklazma, car Lav III uputio je flotu da uguši pobunu, ali je ona nastradala u oluji, tako da je odada bila prepuštena sama sebi. Kulminacija svega bila je kad je car Lav III oduzeo je papi Grguru III jurisdikciju nad Južnom Italijom, Sicilijom i istočnom obalom Jadrana 732., i dao kontrolu nad tim teritorijima carigradskom patrijarhu. To je dovelo do konačnog odvajanja papa od ostataka Rimskog carstva na istoku i priklanjanja Francima. Ravenu su prvi put zauzeli Langobardi 743, ali ju je egzarh Eutihije uz pomoć venecijanske flote uspio povratiti, no drugi langobardski napad pod Aistulfom Ravena nije izdržala i posljednji ravenski egzarh je ubijen. Nakon tog ostatci egzarhata reorganizirani su u novu tvorevinu Katapanat Italije (κατεπανίκιον Ἰταλίας) sa sjedištem u Bariju kojeg su Saraceni zauzeli 858, a Bizant uspio povratiti 878.
Kada su Franci konačno usjeli istjerali Langobarde 756, papa Stefan II polagao je pravo na egzarhat. Njegov saveznik franački kralj Pipin Mali poklonio je osvojene zemlje bivšega egzarhata papinskom Rimu 756. Ovu donaciju potvrdio je i njegov sin Karlo Veliki 774. to je bio početak svjetovne vlasti papa - Patrimonium Sancti Petri, iz kojeg je rođena Papinska država. Samostalne eparhije koje su djelovale unutar Ravenskog egzarhata razvile su tradiciju svjetovne vlasti i nezavisnosti, što je doprinjelo lokalizaciji moći. Tri stoljeća kasnije ta će nezavisnost dovesti do pojave nezavisnih komuna.
Budući da je egzarhat nestao, maleni ostaci carskih posjeda na talijanskom kopnu, Napulj i Kalabrija, prešli su pod vlast Katapanata Italije, a kada su Arapi zauzeli Siciliju u 9. stoljeću, ostaci bizantskih teritorija su organizirani u teme Kalabriju i Lombardiju. Istra na vrhu Jadrana priključena je Dalmaciji, koja je tada bila bizantski posjed.
Riddler
Posljedice
Povezavši sve, Riddler je potrošio dio bogatstva što ga je prikupio tokom svoje kriminalne karijere na manju plastičnu operaciju i tetovaše, prekrivši veći dio torza svojim karakterističnim upitnicima. Vrativši se kriminalu, Riddler pronađe i ubije Codebreaker - koji je otkrio njegov identitet, ali nije mogao ništa učiniti - samo da bi ispred Batmanova nosa ukrao neprocjenjiv muzejski predmet. Od tog trenutka, Riddler je svoje vrijeme uglavnom provodio tako što je legalno povećavao svoju imovinu ili organizirao napade na brojne superheroje kako bi dokazao svoju novostečenu moć.
Nakon što je orkestrirao cijeli niz brutalnih napada na Green Arrowa, što je bila osveta za poraz što mu je Green Arrow nanio tokom "No Man's Land" perioda, Riddler gotovo uspijeva u tome da ubije Green Arrowa i Arsenala. Nanovo uspijeva pobjeći prije nego se pojave Outsidersi kako bi spasili Riddlerove žrtve. Negdje između ovih događanja i radnje "Husha", Riddler je unajmljen da ukrade cijeli niz predmeta s mističnim značajem iz jednog od muzeja u Star Cityju i odvuče pozornost policije kako bi povezani rituali mogli biti ostvareni. Nakon što Green Arrowa i njegove suradnike šalje na različite lokacije po gradu, koje se ispoatavljaju lažnima, Riddler zaključi kako na stadionu Star City Rocketsa drži atomsku bombu. Ipak, Riddlerov plan propadne kada cijeli Star City padne pod mrak, što je bila posljedica rituala. Green Arrow je ubrzo iskoristio novonastalu situaciju i porazio Riddlera.
Reformirani Riddler
U stripu Detective Comics #822, prvom u nizu izdanja koje je napisao veteran Paul Dini, Riddler se vraća, nakon što je dobar dio prethodne godine proveo u komi uzrokovanoj okršajem sa Shining Knightom. Kada se probudi, Riddler je ubrojiv i potpuno izliječen od svoje opsesije zagonetkama, zadržavši, pak, svoj genijalni intelekt i mamutski ego. Riddler je, očigledno, reformiran te započinje karijeru privatnog istražitelja, preuzevši slučaj ubojstva bogatog uglednika. Riddlera je unajmio uglednikov otac te je ovaj uspio dokazati da je na fotografiji koja direktno inkriminira Brucea Waynea kao ubojicu zapravo imitator te se nakratko udružio s Batmanom kako bi riješio slučaj. Posljedica kome bila je i teška amnezija tako da se Riddler jedva sjeća vlastitog imena. Očigledno je da se ne sjeća kako su Bruce Wayne i Batman jedna osoba, no zna kako je nekoć davno znao nešto fenomenalno o Bruceu Wayneu.
U stripu Detective Comics #828, Riddler je gost na zabavi koja se održava na brodu, a kojoj prisustvuje i Bruce Wayne. Tokom zabave, stari Bruceov prijatelj padne s broda te ga pojedu morski psi. Riddler uspijeva riješiti slučaj i zaključi kako se radi o suicidu te ubrzo preuzme sve zasluge. Ipak, Batman uspijeva otkriti kako je suicid zapravo namještaljka kako bi se odvratila pažnja od stvarnog ubojice. Bruce sumnja u namještaljku i ubrzo otkrije pravog ubojicu. Riddler je također blizu ubojici, ali ga netko prije otkrića udari leiomanom po zatiljku. Ubojica gurne Batmana kroz prozor te se sprema ubiti ga, no tada Nigma zaveže svoju kravatu oko strijele te ju zapali, nakon čega ju ispali u leđa ubojice. Dok se ubojica valja po podu pokušavajući ugasiti vatru, Nigma ga provocira, ostavljajući ga da se pati. Batman tada ugasi vatru i verbalno napadne Riddlera zbog takvih postupaka.
U stripu Detective Comics #837, Bruce Wayne unajmi Riddlera da pronađe eksperimentalni lijek njegove kompanije Wayne Enterprises, koji se trenutno testira kao regenerator stanica i mišićne izdržljivosti, a nedavno je nestao iz kompanije, za što je odgovorna laborantica po imenu Lisa Newman. Riddler ubrzo otkrije kako Newmanova boravi na istoj lokaciji kao i Harley Quinn. Uz njezinu pomoć, Riddler uspijeva pronaći i poraziti Newmanovu te vratiti Wayneu lijek, stičući tako njegovo povjerenje.
Nakon što se na ulicama Gothama pojavi novi serijski ubojica, Riddler preuzme slučaj želeći otkriti njegov identitet. Tokom rješavanja slučaja, Riddler otkrije kako je ubojica zapravo njegova bivša žrtva koja traži osvetu. Mladić, čija je djevojka stradala kao kolateralna žrtva u pucnjavi između Riddlerove bande i zaštitara, uhvati Riddlera i planira ga ubiti, no Batman pravovremeno intervenira i spasi život svog bivšeg protivnika. thumb|400px|U serijalu [[Gotham Underground, Riddler je usko surađivao s Penguinom kako bi otkrio njegovu upletenost u događanjima tokom serijala Salvation Run.]] U miniseriji Gotham Underground iz 2008. godine, Riddler istražuje Penguinovu upletenost u događanjima tokom serijala Salvation Run. Tokom stripa spasi život Dicku Graysonu, koji je radio pod krinkom tokom rata između Penguina i Tobiasa Whalea, te deducira kako je Grayson zapravo Nightwing.
Tokom stripa Battle for the Cowl: The Underground, Penguin unajmljuje Riddlera da pronađe Black Maska. Kako bi to uspio, Riddler pronalazi Selinu Kyle, susrećući se, također, s Harley Quinn i Poison Ivy u procesu.
Gotham City Sirens
Na početku serijala Gotham City Sirens, Riddler se nalazi pod kontrolom Poison Ivy, koja ga čuva u gotovo vegetativnom stanju kako bi mogla ući u njegov dom. Kada se zlikovac po imenu Boneblaster odluči proslaviti ubojstvom Catwoman, borba se preseli u Riddlerov dom. Kuća pretrpi veliku štetu, no Riddler biva oslobođen tokom borbe. Vidjevši svoju kuću u ruševinama, Riddler uzme svoj štap s upitnikom sa zida i njime počinje divljački mlatiti već ošamućenog Boneblastera.
U trećem broju iste serije, Riddler pokušava riješiti slučaj dvaju neobičnih suicida - onih druge najbolje tenisačice na svijetu i vrhunskog vozača utrka. Tokom rekonstrukcije jedne od smrti, Riddlera posjećuju Catwoman i Poison Ivy, koje traže njegovu pomoć u pronalasku otete Harley Quinn. Zbog događaja iz prvog broja, kao i Harleyjinog mentalnog stanja, Riddler odbije njihove molbe i odbrusi prijetnjama koje mu uputi Poison Ivy.
Riddler nastavlja svoju istragu i otkrije kako su suicidi zapravo ubojstva, i to djelo serijskog ubojice koji u tijelima i vremenu smrti svojih žrtavlja ostavlja suptilne tragove o identitetu sljedeće žrtve. Dok pokušava upozoriti medije, Riddler isprovocira Dicka Graysona, koji je trenutno preuzeo ulogu Batmana. Gotovo instantno, Riddler deducira kako je Batman pred njim netko drugi. Kao dodatak, Riddler otkriva kako će sljedeća žrtva biti sestra prve žrtve, mlada spisateljica, što je otkriće za koje je Dicku bila potrebna pomoć Bruceovog računala i Alfreda.
Na samom kraju, Dick odlazi na konfrontaciju s ubojicom dok Riddler ostaje brinuti se o namjeravanoj žrtvi. Nakon kratkog, ali očekivanog nesporazuma oko Riddlerovih namjera s djevojkom, Dick se javlja i informira Riddlera kako je uhapsio i ispitao ne jednog, već trojicu ubojica, ali kako nije dobio nikakve informacije. Riddler gotovo odlazi i prepušta djevojku sudbini kada se naglo ugase svjetla. Ubrzo zaključi kako postoji još ubojica te spasi djevojčin život netom prije nego bomba eksplodira ispred njezine knjižare.
Dok se Riddler i djevojka skrivaju dok se ne raščisti dim, trojica maskiranih ubojca ulaze u knjižaru kako bi na lešu svoje žrtve ostavili novi trag. Dvojicu muškaraca predvodi žena koju nazivaju Conundrum, a njihova odijela su zeleno-crne boje s uznemirujuće poznatim upitnicima raštrkanim po istima. Dok Riddler uspješno sredi dvojicu muškaraca svojim štapom, Conundrum uzme djevojku za taoca. Riddler zaključi kako su Conundrum i njezini ljudi studenti čija je specijalnost kriminalistika. Zbog Riddlerove slavne rehabilitacije, Conundrum i njezina banda su odlučili preuzeti njegovo mjesto svojim ubojstvima. Conundrum priznaje kako je Riddler bio njezin idol te kako bi bila prava sramota ubiti ga.
U tom trenutku, Riddler objavljuje kako je Batman en route do njihove lokacije, no u to ne povjeruju ni Conundrum ni spisateljica. Riddler objašnjava da su, nakon njegove rehabilitacije, Batman i on postali saveznici te da njegov štap sadrži GPS lokator koji Batmana upozorava svaki put kad je upitnik okrenut. Vidjevši daljnje nepovjerenje, Riddler upita Conundrum: "Nota bene? Moram te priupitati - 'Zašto se ovaj čovjek smije?'" frame|Nakon uspješnog spašavanja mlade spisateljice, Riddler je bio iskreno začuđen činjenicom da se [[Batman (Dick Grayson) pojavio na lokaciji. Njegov blef s GPS lokatorom tako se pokazao stvarnim, što je iznenadilo čak i njega. U ovoj je fazi Riddler bio na dobrom putu ka potpunom oporavku.]] Čim Riddler završi svoje pitanje, pojavi se Dick i ošamuti Conundrum. Riddler tada prizna kako je iskreno iznenađen činjenicom da se Batman doista pojavio te kako je svojim ranijim monologom samo kupovao vrijeme dok ne smisli neko rješenje, nakon čega se zapita postoji li doista u njegovom štapu spomenuti lokator (Riddlerov "blef" zapravo i nije bio blef jer je prikazano kako u štapu doista postoji lokator koji proizvodi signal).
Nakon mukotrpnog događaja, mlada spisateljica zagrli Riddlera te mu se zahvaljuje što joj je spasio život. Nakon svega, njih dvoje odlaze na večeru u ugledni restoran, no Dick ih ipak nadzire. Priznaje kako je Riddler doista na putu oporavka, no kako ga još uvijek treba promatrati. Tokom odlaska na zahod, Riddler na televiziji prati emisiju koja prikazuje Harley, bez svog kostima, kako ulazi u automobil s Hushom koji je maskiran kao Bruce Wayne. Riddler odmah zove Selinu i govori joj da upali televizor.
Nakon nekog vremena, Riddler dolazi u svoj ured gdje pronalazi svoju zavezanu tajnicu i tri dame - Harley Quinn, Catwoman i Poison Ivy - koje traže njegovu pomoć. Naime, u njihov je bazen bačen leš mlade djevojke, odnosno, netko im pokušava smjestiti ubojstvo za koje nisu odgovorne. Riddler pristane i pregleda leš djevojke te, doista, zaključi kako njih tri nemaju veze s ubojstvom. Ipak, na kraju ga napadne Dr. Aesop.
Riddler pristane pomoći u rješavanju ubojstva, ali ubrzo otkrije kako su ga njih tri zapravo iskoristile kako bi došle do Dr. Aesopa, za kojeg su sumnjale da ih želi istjerati iz njihova doma. Osjetivši se izdanim, Riddler počinje razmišljati o povratku svojim kriminalnim korijenima. U međuvremenu, Dick zaključi kako je netko morao unajmiti Riddlera da prisustvuje otvaranju Arkhama te odluči detaljnije proučiti slučaj.
Povratak kriminalu
thumb|250px|left|Naslovnica stripa Batman #699 - "Riddle Me This, Part Two: Means to an End" (srpanj [[2010.) koja prikazuje Riddlera. Iako je službeno afirmiran tek u izdanju #712, Riddlerov povratak kriminalu postao je očit već u ovom izdanju, gdje je Riddler dizajniran u stilu zloglasnog Jokera, čiji je plin koristio kako bi odvratio sumnju od sebe.]] Nakon ovih zbivanja, u izdanju "Life After Death" Tonyja Daniela, Riddler prisustvuje svečanom (ponovnom) otvaranju azilija Arkham po Penguinovom naređenju, koji ga je unajmio da pronađe Black Maska. Na otvaranju su prisutni i dr. Arkham, Mario Falcone i dr. Singh iz Gene-Corea, kompanije koja je postala partner azilija. Oracle, bijesna na Huntress jer je ova poljubila Dicka, natjera ju da prati Kitrinu. No, Huntress ne zna kako ih obje prati Riddler. Kitrina Falcone upada u laboratorij kompanije Gene-Core te aktivira bombu koja uništava cijeli prostor i dobar dio zgrade. Riddler je bio u neposrednoj blizini eksplozije te je stradao i zadobio ozljede koje su reaktivirale njegovu psihozu. U maničnom stanju, neartikuliran i vidno lud, Riddler raskida posao s Penguinom i nestaje.
U stripu Batman #699 - "Riddle Me This", Riddler i dalje fingira privatnog detektiva te nakratko obnavlja suradnju s Batmanom kako bi zaustavili misteriozna ubojstva za koja je odgovoran čarobnjak po imenu Sebastian Rothschild (a.k.a. Sebastian Blackspell). Iako je Blackspell na kraju uhapšen, Batman je došao do zaključka kako je Riddler osobno iskonstruirao cijelu tu igru, uključujući i trovanje samog sebe gotovo fatalnom dozom Jokerovog plina kako bi odvratio sumnju i ukazao na postojanje sukoba s Blackspellom.