cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lopud (Dubrovnik)
Gospodarstvo
Najbrojniji gosti toga doba bili su Česi. Obiteljska zajednica Glavović-Sesan zapošljavala je veći broj ljudi s Lopuda i Šipana, a neke vrhunske kuhare i konobare čak iz Češke. Izgradnjom ovog hotela Lopud ih je imao čak šest, jer su 1930-ih otvoreni i hoteli Kristić, Kuljevan i Pracat. Uz potpuno izgrađenu obalu darom dobrotvora Iva Kuljevana, velikim i lijepo uređenim parkom Đorđić-Maineri, te sa svojim plažama i prirodom Lopud je izuzimajući sam Dubrovnik bio najrazvijenije turističko mjesto na dubrovačkoj obali. Međutim, Drugi svjetski rat prekinuo je svaku daljnju djelatnost. Talijani su koncem rujna 1942. odlučili u hotele smjestiti internirane uglavnom bosanske Židove. Poslali su svoje vojnike koji su izgradili betonske jame za kanalizaciju. Zabilježena je pomoć mještana zarobljenim Židovima. Početkom lipnja 1943. Židovi su odvedeni s Lopuda na Rab, ali su u Grand Hotel već u prosincu ušli Nijemci koji su štošta uništili i pokrali.
Početkom 1945. nove su komunističke vlasti optužile vlasnike hotela, obitelj Glavović-Sesan, za suradnju s talijanskim i njemačkim okupatorom. Vlasnici su kažnjeni s par mjeseci zatvora, a njihov hotel je konfisciran. Godine 1968. izgrađen je veliki luksuzni hotel Lafodia.
Stanovništvo
Prema popisu stanovnika iz 2011. godine u naselju Lopud živi 249 stanovnika, uglavnom Hrvata katoličke vjeroispovjesti.
Literatura
1. Zbornik Dubrovačkog primorja i otoka IX., "Kulturno-prosvjetno društvo Primorac", Dubrovnik, 2006.
Valle Carbura, Chieti
Valle Carbura je naselje u Italiji u provinciji Chieti, u regiji Abruzzo.
NGC 623
NGC 623 je galaksija u zviježđu Kipar.
Zagreb
Zagreb je glavni grad Republike Hrvatske, i najveći grad u Hrvatskoj po broju stanovnika. Povijesno gledano, Zagreb je izrastao iz dva naselja na susjednim brdima, Gradeca i Kaptola, koji čine jezgru današnjeg Zagreba, njegovo povijesno središte.
Grad Zagreb je posebna jedinstvena, teritorijalna, upravna i samoupravna jedinica koja ima položaj županije.
Položaj
thumb|left|200px|Satelitska snimka thumb|Zagrebačka katedrala - pogled s Gornji grad|Gornjeg Grada Zagreb se nalazi u kontinentalnoj središnjoj Hrvatskoj, na južnim obroncima Medvednice te na obalama rijeke Save. Nalazi se na nadmorskoj visini od 122 metara (Zrinjevac). Povoljan zemljopisni smještaj na jugozapadnom kutu Panonske nizine, između alpske, dinarske, jadranske i panonske regije, uzrok je činjenici da se Zagreb nalazi na prometno čvorištu puteva između srednje i jugoistočne Europe te Jadranskog mora.
Povijest
thumb|desno|[[Trg bana Jelačića danas]] thumb|desno|[[Trg bana Jelačića 1880. godine]] O nastanku imena grada govori poznata legenda, u kojoj stari drevni ban, umoran i žedan, naredi djevojci Mandi da donese vode s izvora. Ban reče: "Mando, dušo, zagrabi" !
Prvi pisani spomen Zagreba datira iz 1094. godine kada je na Kaptolu osnovana biskupija, što govori u prilog činjenici da je i ranije postojalo naselja.
Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Grad Zagreb ima 790.017 stanovnika, i to 420.678 žena i 369.339 muškarca. Šire gradsko područje okuplja više od milijun stanovnika. Prosječna starost stanovnika je 39,7 godina. Prema narodnosti većinu stanovnika čine Hrvati (oko 92%), a od nacionalnih manjina najznačajnije skupine su: Srbi, Slovenci, Bošnjaci (bosanski muslimani) i Albanci. Prema vjeri većina Zagrepčana izjašnjava se katolicima (87%), a ostale najznačajnije vjerske zajednice su: pravoslavna zajednica, islamska zajednica (2%), Jehovini svjedoci, Evangelička crkva i Reformirana kršćanska (kalvinska) crkva kao povijesne protestantske konfesije, te Adventistička crkva, Baptistička crkva te židovska zajednica. Oko 4% izjašnjava se agnosticima, a 3,5% ateistima. Najveće gradske četvrti su: Sesvete (70.009 stanovnika), Trešnjevka - jug (66.674 stanovnika) i Gornja Dubrava (61.841 stanovnika). Po popisu stanovništva iz 1991. godine, naseljeno mjesto Zagreb imalo je 706 770 stanovnika, dok je Grad Zagreb imao 777 826 stanovnika.
Gradska uprava
mini|[[Stara gradska vijećnica u Zagrebu|Gornjogradska vijećnica, sjedište Gradske skupštine]] Grad Zagreb, kao glavni grad Republike Hrvatske, ima status jedinica lokalne samouprave (grad) koja ujedno ima i položaj jedinice područne (regionalne) samouprave, odnosno županije. Status Grada Zagreba reguliran je Zakonom o Gradu Zagrebu (NN 62/2001.).
Gradska skupština je predstavničko tijelo građana Grada Zagreba koje donosi akte u okviru samoupravnog djelokruga Grada Zagreba te obavlja druge poslove u skladu sa zakonom i Statutom. Gradska skupština ima 42 zastupnika, a njen aktualni saziv izabran je na općim lokalnim izborima 2017. godine.
Gradske četvrti
thumb|desno|Gornji grad iz zraka thumb|desno|Donji grad iz zraka thumb|desno|Ilica, najpoznatija zagrebačka shopping ulica Na području Grada Zagreba 1999. osnovane su gradske četvrti i mjesni odbori kao oblici mjesne samouprave. U Gradu Zagrebu osnovano je 17 gradskih četvrti:
Četvrti se neformalno dijele na «kvartove», odnosno manje četvrti određene specifičnom izgradnjom, urbanizmom i stanovništvom koje ih naseljava. Dobrim za život općenito se smatra nekoliko četvrti. Prva je centar grada (Donji grad i Medveščak) zbog raznolikosti sadržaja i dobre urbane opremljenosti. Druga je podsljemenska zona, koja predstavlja svojevrsni rezidencijalni dio Zagreba (bivši tzv. ljetnikovački predjeli), u koje spadaju: Šalata, Tuškanac, Pantovčak, Horvatovac i dr. Na trećem su mjestu novija stambena naselja u četvrti Jarun, privlačna zbog blizine rekreacijskog područja, te druga naselja s pretežito novogradnjom (primjerice Špansko), Gajevo , Gajnice , Gredice , Blato , Botinec , Bukovac , Cerje , Cvjetno naselje ,  Čučerje , Dedići , Dubec , Dugave , Podsused , Kozari Bok , Lanište , Malešnica , Markovo Polje ,  Markuševec , Miroševac , Miroševec , Sutinska Vrela , Trnsko , Kajzerica , Gračani , Ivanja Reka , Zrinjevac , Jakuševec (Jakuševac) , Jankomir , Kupinečki Kraljevec ,  Ljubljanica , Odranski Obrež , Podbrežje , Prečko , Pupinovo naselje , Rebro , Resnik , Retkovec, Rudeš , Sesvetski Kraljevec, Sloboština ,  Stenjevec ,  Travno , Utrina , Volovčica , Voltino, Vrbani , Vukomerec , Siget , Svetice i Sesvete.
Četvrti kao što su Trešnjevka, Trnje, Črnomerec, Peščenica - Žitnjak su većinom nekvalitetno izgrađene bivše radničke četvrti, koje proživljavaju snažnu urbanizaciju i još uvijek nemaju dobru urbanu opremljenost. Isti je slučaj s velikim naseljenim područjem na istočnom rubu grada, Dubravom, koja je zbog stanovništva s pretežno niskim imovinskim standardom, ilegalne trgovine i kriminala, na glasu kao najlošija gradska četvrt.
Novi Zagreb građen je u potpunosti u drugoj polovici 20. stoljeća kao velika skupina stambenih naselja na južnoj obali Save. Karakteriziraju ga široke avenije, zelene površine te neatraktivne zgrade građene u duhu socijalističkog funkcionalizma. Novi Zagreb ima vrlo dobar urbanitet, a lokacija Zagrebačkog velesajma, uređenje parka Bundek, otvaranje novog trgovačkog centra (Avenue Mall) koji je postao središtem okupljanja ljudi, te izgradnja novih stambenih zgrada, znači postupno poboljšanje urbanog života u ovom velikom gradskom području.
Gospodarstvo
thumb|desno|[[Hrvatska narodna banka]] thumb|120px|lijevo|thumb|Eurotower - sjedište Zagrebačke burze Najvažnije grane gospodarstva u Zagrebu su: proizvodnja električnih aparata, kemijska, farmaceutska i tekstilna industrija, te industrija hrane. Zagreb je međunarodno trgovinsko i poslovno središte, te prometno raskrižje između Srednje i Istočne Europe. Proračun grada Zagreba za 2008. godinu je iznosio 7,45 milijardi kuna.
Grad Zagreb ima najveći nominalni bruto domaći proizvod po glavi stanovnika u Hrvatskoj (19 132 $ u 2005. godini, hrvatski prosjek je 10 431 $). Godine 2004. bruto domaći proizvod u paritetu kupovne moći iznosio je 28 261 $ (19 067 €).
Od srpnja 2008. prosječna mjesečna neto plaća u Zagrebu je najviša u Hrvatskoj i iznosi 6228 kn, što je oko 1356 $ (hrvatski prosjek je 5234 kuna, odnosno 1140 $). U prva tri mjeseca 2009. godine prosječna stopa nezaposlenosti je porasla sa 6,2 na 6,8%, što znači da je bez posla bilo 28 000 Zagrepčana.
Promet
thumb|desno|Petlja na križanju Držićeve i Slavonske avenije
Prometni položaj
Sve glavne autoceste prolaze kroz Zagreb i granaju se prema raznim dijelovima Hrvatske. Možda najvažnija od njih je autocesta A1 Zagreb - Split - Dubrovnik, koja je u potpunosti završena do Splita, te su u tijeku radovi od Splita do Ploča sa završetkom do 2009. godine.
Druga glavna trasa je na koridoru X Transeuropskih autocestnih mreža, A3 Bregana - Zagreb - Lipovac, koja spaja sjevernu Europu s Turskom preko Balkana i Grčke. Zadnji dio te dionice od Županje do graničnog prijelaza Bajakovo sa Srbijom dovršen je na ljeto 2006.
Treća glavna trasa je autocesta A6 Zagreb - Rijeka, koja spaja glavni grad s najbližom velikom lukom na Jadranu. Uz te tri glavne grane tu su još i autoceste A4 Zagreb - Goričan koja se u Mađarskoj nastavlja na autocestu prema Budimpešti, te autocesta A2 Zagreb - Macelj, koja pripada Phyrnskoj autocesti od Nürnberga u Njemačkoj do Beograda u Srbiji (od Zagreba do Lipovca/Bajakovo Phyrnska autocesta nosi ime A3). Započeti su i radovi na novoj autocesti A11 Zagreb - Sisak, dovršetak dionice do Lekenika previđa se poslije 2009. godine.
Zagreb je također veliko željezničko čvorište. Dvije od tri najvažnija europska koridora u Hrvatskoj prolaze kroz Zagreb. To su Paneuropski Željeznički koridor V (krak b) koji ide od Botova do Rijeke i Paneuropski Željeznički Koridor X koja je najvažniji željeznički pravac u Republici Hrvatskoj. Osim toga, u Zagrebu se spajaju i pruge za Karlovac i Sisak. Razvijen je i prigradski putnički promet Zagreba. Teretni promet se vrši obilazno. Zagreb posjeduje i veliki teretni kolodvor.
Zračna luka Zagreb jedna je od najprometnijih u zemlji. Nalazi se u naselju Pleso pored Velike Gorice. Današnja putnička zgrada i platforma dovršene su 1959., a u jesen iste godine je zračna luka otvorena za civilni zračni promet. Godine 2008. raspisan je međunarodni arhitektonski natječaj za novi terminal Zračne luke Zagreb.
Pored međunarodne zračne luke, u Lučkom postoji i manji sportski aerodrom, Zračno pristanište Lučko.
Javni gradski prijevoz
thumb|desno|Tramvaj [[Crotram|NT 2200 i autobus ZET-a]]
Javni gradski prijevoz u Zagrebu čini mreža tramvajskih i autobusnih linija, gradsko-prigradski vlakovi te taksi vozila. Glavninu javnog prijevoza u Zagrebu obavlja Zagrebački električni tramvaj (ZET), koji je operator tramvajskog i autobusnog prometa, a brine se i o uspinjači i žičari, koja je trenutno izvan funkcije (očekuje se izgradnja nove). ZET je podružnica gradskog trgovačkog društva Zagrebački holding d.o.o.
Prvi električni tramvaj pušten je u promet 18. kolovoza 1910. godine. Današnja tramvajska mreža ima ukupnu dužinu od 116 km (širina tramvajskog kolosjeka je 1000 mm). Promet je organiziran u 15 dnevnih i 4 noćne linije. Autobusni promet ZET-a trenutno se sastoji od 120 autobusnih linija, od toga 69 gradskih i 51 prigradskih.
Uspinjača ZET-a spaja zagrebački Gornji i Donji grad. S prugom dugom samo 66 metara poznata je i kao najkraća žičana željeznica na svijetu namjenjena javnom prometu. Službeno je puštena u pogon 8. listopada 1890. godine. Danas je zaštićena kao spomenik kulture, a također je jedna od turističkih atrakcija u Zagrebu.
Žičara "Sljeme" puštena je u promet 27. srpnja 1963. godine, a za promet je zatvorena sredinom 2007. godine (službeno je zatvorena 1. srpnja), nakon kvara na elektromotoru (5. lipnja) za koji je procijenjeno da je neisplativ za saniranje. U tijeku su pripreme za izgradnju nove moderne sljemenske žičare. Žičara je bila u funkciji prijevoza izletnika na vrh Medvednice.
U Zagrebu danas ima oko 1.150 taksi vozila, a vožnja taksijem dostupna je 24 sata dnevno. Ovlašteni koncesionar je Radio taksi Zagreb - udruženje autotaksi prijevoznika Grada Zagreba. Prvi autotaksi u Zagrebu pojavio se na Trgu Bana Jelačića 11. lipnja 1901. godine.
Gradsko-prigradskim željezničkim prijevozom koristi se radnim danom u prosjeku oko 70.000 putnika. Glavna željeznička linija prometuje na relaciji Savski Marof - Zagreb Glavni kolodvor - Dugo Selo. Hrvatske željeznice uvele su ovu liniju 1992. godine. Uz ovu liniju, drugi važni prigradski smjerovi su prema Velikoj Gorici te Jastrebarskom, a zajedno s lokalnim vlakovima iz smjera Zaboka, Novske, Karlovca i Koprivnice.
Arhitektura i znamenitosti
S obzirom na svoju povijest i značaj, Zagreb je bogat spomenicima i arhitekturom. Središtem Zagreba smatraju se povijesne četvrti Gornji grad i Kaptol, te Donji Grad, u kojima je iznimna raznolikost arhitekture od baroka do današnjih dana. Centar je okružen sa sjeverne strane rezidencijalnim četvrtima s višom razinom stanovanja, a s juga bivšim radničkim četvrtima koje proživljavaju snažnu reurbanizaciju. Izgledom i uređenjem, Zagreb je tipičan srednjoeuropski grad.
Gornji grad
Gornji grad ili Gradec je povijesna jezgra Zagreba. Zasnovana u srednjem vijeku, sve do 19. stoljeća činila je, zajedno s Kaptolom, središnje urbanizirano područje grada Zagreba. Tijekom vremena su ondje izgrađene brojne zgrade kojima se oblikovao njezin današnji izgled. Glavni trg Gornjega grada je Trg sv. Marka, nekad mjesto trgovanja, a danas političko sjedište Hrvatske, sa zgradama Hrvatskog sabora, Vlade i Gradske skupštine. Na Gornjem gradu nalazi se niz muzeja i galerija.
Trgom sv. Marka dominira crkva sv. Marka, izvorno gotička građevina iz 14. stoljeća, kasnije preoblikovana u neogotičkom stilu. Iz srednjega vijeka sačuvan je monumentalni južni portal s kipovima dvanaest apostola. Portal je nastao pod utjecajem glasovite kiparske radionice Parler iz Praga te predstavlja najznačajnije ostvarenje gotičkog kiparstva u kontinentalnoj Hrvatskoj. Krov crkve s povijesnim grbovima Hrvatske i grada Zagreba potječe iz 19. stoljeća, iz velike obnove pod vodstvom arhitekata Hermanna Bolléa i Friedricha von Schmidta. Zvonik crkve je iz baroknog vremena, a godina 1841. na njemu označava jednu od većih obnova.
Druga poznata crkva Gornjeg grada je barokna crkva sv. Katarine (1620.-32.), koja se smatra prvom baroknom građevinom kontinentalne Hrvatske. Dvoranska crkva s bočnim kapelama, u unutrašnjosti je bogato ukrašena štukaturama Antonija Quadrija (1732.), a svetište je oslikano iluzionističkom arhitekturom oltara sa scenom „Sveta Katarina i aleksandrijski filozofi“. Ovo značajno djelo baroknog slikarstva radio je slovenski slikar Krištof Andrej Jelovšek. Crni oltari potječu većinom iz 17. stoljeća, osim oltara sv. Ignacija (18. st.), koji je rad znamenitog kipara Francesca Robbe.
U Opatičkoj 10 nalazi se zgrada bivšeg Vladinog Odjela za bogoštovlje i nastavu, tj. nekadašnjeg Ministarstva kulture i prosvjete. U njoj su bogati interijeri (poznata Zlatna dvorana), a ispred je raskošna neobarokna kovana željezna ograda (1894.), rad arhitekta Hermanna Bolléa i Obrtne škole u Zagrebu. Od ostale stambene arhitekture valja spomenuti i ostatke nekadašnje renesansne kuće s crno-bijelom naslikanom dekoracijom (ugao Mesničke i V. Lisinskog), te poznatu ljekarnu u Kamenitoj 9 (pročelje je radio zagrebački graditelj Bartol Felbinger). U toj je kući živio unuk slavnog talijanskog pjesnika Dantea.
Gornji je grad nekad bio okružen zidinama s kulama i nekoliko gradskih vrata. Do danas su očuvana jedino istočna, tzv. Kamenita vrata. Na sjevernom dijelu Gornjeg grada je kula Popov toranj, u kojoj je smještena zvjezdarnica. U zgradi u podnožju kule je legendardna zagrebačka gostionica Palajnovka. Spomenimo ovdje i poznatu gostionicu Pod starim krovovima (Basaričekova 9), koja radi već desetljećima, a bila je inspiracija za gostionicu K Žnidaršiću u slavnom filmu Tko pjeva zlo ne misli, a koji je dijelom sniman u susjednoj kući.
Kula Lotrščak poznati je vidikovac s kojeg se pruža prekrasan pogled na Donji grad. Ispod kule nalazi se Strossmayerovo šetalište te uspinjača koja povezuje Gornji i Donji grad.
Kaptol i Dolac
thumb|lijevo|Zagrebačka katedrala Kaptol je povijesno naselje u Zagrebu formirano oko Zagrebačke katedrale. Danas je središte crkvenih institucija (Zagrebačka nadbiskupija, Kaptol zagrebački, Nadbiskupsko bogoslovno sjemenište). thumb|desno|Barokni Nadbiskupski dvor građen za biskupa Jurja Branjuga (od 1729.) Katedrala dominira svojim položajem u vizuri ne samo Kaptola već čitavog grada. Smatra se najvišom građevinom u Hrvatskoj. Prvotno srednjevjekovna katedrala dobila je svoj neogotički izgled nakon potresa, u velikoj obnovi (1880.-1902.) pod vodstvom arhitekata Hermanna Bolléa i Friedricha von Schmidta. Iz srednjevjekovnih vremena sačuvana je kapela sv. Stjepana (danas u biskupskom dvoru) s gotičkim freskama. U sakristiji katedrale nalazi se oltarna slika Golgota, djelo slavnog slikara Albrechta Dürera. Zagrebačka se katedrala ponosi i bogatom riznicom u kojoj se čuva plašt kralja Ladislava iz 11. stoljeća (!). Oko katedrale su renesansne zidine s kružnim kulama, uz koje je u barokno doba, za vrijeme biskupa Jurja Branjuga, podignut biskupski dvor.
Duž trga i ulice Kaptol nalazi se niz baroknih kanoničkih kurija te franjevački samostan s crkvom. Osim crkve, u samostanu je zanimljiva kapela sv. Franje (dovršena 1683.), bogato urešena baroknim štukaturama i zidnim slikama s prikazima iz života sv. Franje. U ulici Nova ves je barokna crkva sv. Ivana Krstitelja, također sa zidnim slikama.
Između Gornjeg grada i Kaptola smjestio se predjel zvan Dolac, gdje je Tržnica Dolac, najpoznatija zagrebačka tržnica na otvorenom. Uz nju se nalazi i barokna crkva sv. Marije. Zapadno od crkve prolazi Tkalčićeva ulica, nastala na mjestu nekadašnjeg potoka Medveščak koji je razdvajao povijesna naselja Gradec i Kaptol. Potok je u prvoj polovici 20. stoljeća natkriven, ali je ulica svojom ambijentalnom arhitekturom očuvala duh starih vremena. Niz kafića, restorana i dućana, čini danas Tkalčićevu ulicu središtem noćnog života Zagreba.
Donji grad
Trg kralja Tomislava uređen je kao parterni vrt s fontanom i kipom kralja Tomislava. Sa sjeverne strane omeđen je zgradom Umjetničkog paviljona (1897.-98.), a s južne se nalazi Glavni kolodvor. Od zgrada se također ističu kuća slikara Vlahe Bukovca (1895.-96.), te kuća Feller (1903.), djelo arhitekta Vjekoslava Bastla u stilu venecijanske neogotike. Isti je arhitekt projektirao i znamenitu secesijsku kuću Kallina (1903.-04.), na uglu Gundulićeve i Masarykove ulice, poznatu po prikazima šišmiša i keramičkim pločicama koje su nastale u tvornici vlasnika kuće Josipa Kalline. thumb|lijevo|Secesijska kuća Kallina (1903.-04.) na uglu Gundulićeve i Masarykove ulice Južni dio Zelene potkove obuhvaća Starčevićev trg sa zgradom Starčevićeva doma (1894.-95) (danas Gradska knjižnica), izgrađenog za političara Antu Starčevića, koji nikad nije u njoj živio. Slavni Hotel Esplanade (1922.-24.) smješten je odmah uz Glavni kolodvor, jer su ondje nekad odsjedali putnici znamenitog vlaka Orient Express. Prema zapadu se pruža i zagrebački botanički vrt.
Zapadni dio Zelene potkove čine Marulićev, Mažuranićev i Trg maršala Tita. Na Marulićevu trgu se nalazi secesijska zgrada Hrvatskog državnog arhiva (1910.-13., arhitekt Rudolf Lubinsky), izvorno građena za Nacionalnu i sveučilišnu biblioteku. I dok je unutrašnjost bogato ukrašena po načelu totalnog dizajna radovima vrhunskih umjetnika i obrtnika toga doba, krov zgrade je poznat po ukrasima u obliku zelenih sova koje simboliziraju mudrost.
thumb|desno|[[Hrvatsko narodno kazalište u Zagrebu|Hrvatsko narodno kazalište]] Zapadni krak Zelene potkove završava na Trgu maršala Tita, koji se smatra jednim od najljepših u Zagrebu. Trgom dominira velebna neobarokna zgrada Hrvatskog narodnog kazališta (1894.-95.), sjedište najveće kazališne ustanove u Hrvatskoj. Zgradu ju otvorio car Franjo Josip I., a projektirali su je Fellner i Helmer, poznati graditelji srednjoeuropskih kazališta. Ispred zgrade nalazi se Meštrovićeva skulptura Zdenac života (1905.). Na istom se trgu nalazi još i Muzej za umjetnost i obrt, Hrvatski školski muzej te Rekorat Sveučilišta u Zagrebu. S južne strane su lijepa secesijska zgrada bivše Trgovačko-obrtne komore te zgrada Hrvatskog sokola, danas Akademija dramske umjetnosti.
Dragan Stojkić
Dragan Stojkić (Split, 7. listopada 1975.) je hrvatski nogometaš.
Zagreb
Donji grad
Istočni dio Donjega grada, izvan Zelene potkove, većinom je izgrađen u prvoj polovici 20. stoljeća i karakterističan je po modernoj arhitekturi. Na Trgu burze, danas zvanom Trg hrvatskih velikana, je monumentalna Palača burze (1923.-27., danas Hrvatska narodna banka), djelo modernog arhitekta Viktora Kovačića. U blizini je i Trg žrtava fašizma s kružnom zgradom Hrvatskog doma likovnih umjetnika (1938.), nastaloj prema zamisli Ivana Meštrovića. U njoj se danas održavaju izložbe suvremene umjetnosti.
Area Produttiva Confine Baveno, Verbano-Cusio-Ossola
Area Produttiva Confine Baveno je naselje u Italiji u provinciji Verbano-Cusio-Ossola, u regiji Piemonte.
Zagreb
Donji grad
Malo izvan Donjega grada, u četvrti Trnje, kao znameniti primjer suvremene arhitekture može se izdvojiti i zgrada Nacionalne i sveučilišne knjižnice. Dovršena 1995. godine, djelo je skupine zagrebačkih arhitekata pod vodstvom Velimira Neidhardta.
Dragan Stojkić
Stojkić je puno godina igrao u hrvatskim klubovima. Branio je za "Hajduk", "Šibenik" i NK "Zagreb".
Area Produttiva Confine Baveno, Verbano-Cusio-Ossola
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 17 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 204 m.
Zagreb
Ostale znamenitosti
thumb|desno|Mirogoj Istočno od središta grada, u četvrti Maksimir, smjestio se park Maksimir, povijesni perivoj osnovan u 18. stoljeću te oblikovan po uzoru na engleske romantičarske parkove. U njemu se nalazi Zoološki vrt grada Zagreba. U sjevernom dijelu grada je glavno zagrebačko groblje Mirogoj. Građeno je krajem 19. i početkom 20. stoljeća prema projektu arhitekta Hermanna Bolléa, a iznimnom se ljepotom odlikuju tamošnje arkade u kojima su pokopane znamenite ličnosti iz hrvatske povijesti.
U južnom dijelu Zagreba je sportsko-rekreacijski centar Jarun, s umjetnim jezerom uređenim za kupanje te veslačkom stazom. Na nasuprotnoj obali Save, u naselju Lanište, nalazi se najveća sportska dvorana u Hrvatskoj - Arena Zagreb.
Dragan Stojkić
Nakon evropskog prvenstva-2008 došao je u Austriju i potpisao za ruski "Luć-Energija". Trener "Luća" bio je Zoran Vulić. Prvo vrijeme Stojkić nije igrao zbog toga što je standartni vratar bio je Marek Čeh. Kada je Čeh bio diskvalificiran Stojkić je branio u utakmici sa "Rubinom". Nakon te utakmice Vulić je rekao da je Stojkić dobar vratar.
Zagreb
Ostale znamenitosti
Sve brojnije nove poslovne i stambene zgrade, zagrebački neboderi, također su doprinos urbanoj vizuri hrvatskog glavnog grada.
Popularno izletište Zagrepčana je planina Medvednica, poznatija po nazivu svojeg vrha Sljeme, na kojoj se nalazi srednjevjekovna utvrda Medvedgrad.
Dragan Stojkić
Kada je Čeh otišao u "Lokomotiv" (Moskva) Stojkić je postao standartni vratar "Luć-Energije". U Sankt-Peterburgu "Luć" je izgubio 1:8, ali Stojkić je bio najbolji u svom klubu i odbranio jedanajesterac Anatolija Timoščuka.
Zagreb
Sveučilište
thumb|180px|Zgrada rektorata Sveučilišta i Pravnog fakulteta Sveučilište u Zagrebu je drugo najstarije u Hrvatskoj, osnovano nakon zadarskog (1396), i među najstarijima u Europi. Osnovano je 1669. Do danas je na Sveučilištu u Zagrebu diplomiralo je više od 200.000 studenata, magistriralo više od 18.000 i doktoriralo više od 8.000 predloženika.
Dragan Stojkić
Kada je "Luć-Energija" izgubila mjesto u premjer-ligi Stojkić je napustio Vladivostok.
Zagreb
Sveučilište
Na Sveučilištu u Zagrebu, znanstveno-nastavni i umjetnički rad obavlja se na 28 fakulteta, 3 umjetničke akademije, stručnoj - Učiteljskoj akademiji i sveučilišnom studiju - Hrvatskim studijima. Pri Sveučilištu djeluju 33 visoka učilišta.
Znanstvene institucije
U Zagrebu djeluju 22 instituta na područjima društvenih i prirodnih znanosti. Najpoznatija ustanova na području prirodnih znanosti je Institut Ruđer Bošković, društvenih znanosti Institut Ivo Pilar, a znanstveni rad u sklopu humanističkih znanosti predvode Hrvatski institut za povijest, Institut za povijest umjetnosti i Institut za arheologiju. Zagreb je također sjedište HAZU - Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti koju je 1866. osnovao đakovački biskup Josip Juraj Strossmayer.
Kultura
Zagreb je najveće kulturno središte Hrvatske. U gradu se nalazi više ustanova koje tradicionalno imaju velik prestiž. U glazbi je to Koncertna dvorana Vatroslava Lisinskog, u svijetu kazališta, baleta i opere Hrvatsko narodno kazalište, a među knjižnicama Nacionalna i sveučilišna knjižnica. Među brojnim kvalitetnim muzejima i galerijama, po kulturnom odjeku izložaba možda se najviše ističu Klovićevi dvori.
Muzeji i galerije
Zagrebački muzeji čuvaju više od 3,6 milijuna eksponata u više od trideset zbirki, od javnih i crkvenih muzeja do privatnih zbirki i galerija. Više desetaka privatnih manjih i većih galerija nalazi se gotovo u svim dijelovima grada.
Arheološki muzej u Zagrebu (Zrinjevac 19) čuva gotovo 400,000 artefakata stečenih iz različtih izvora u stoljetnom razdoblju. Najpoznatija je Egipatska zbirka s tzv. Zagrebačkom mumijom, koja je uvijena u tkaninu s najstarijim etrušćanskim natpisom na svijetu (Liber Linteus Zagrabiensis). thumb|desno|[[Gliptoteka HAZU]] Od umjetničkih muzeja najznačajniji je Muzej za umjetnost i obrt (Trg maršala Tita 10), osnovan 1880. godine, u kojemu su zbirke povijesnog pokućstva i obrta, a danas brojem artefakata čine najbogatiji muzej u Hrvatskoj. Historijsko slikarstvo i skulptura od 14. do 19. stoljeća može se vidjeti u Strossmayerovoj galeriji starih majstora (Zrinjevac 11) u sklopu HAZU i Muzeju Mimara, donaciji kolekcionara Ante Topića Mimare gradu Zagrebu, koja je otvorena 1987. godine u zgradi nekadašnje gimnazije. Potonja sadrži 3.750 djela iz različitih kultura i civilizacija. Moderna galerija (Hebrangova 1) je umjetnička zbirka hrvatskih slikara i kipara 19. i 20. stoljeća. Od drugih umjetničkih muzeja, tu je Atelier Ivana Meštrovića (Mletačka 8) sa skulpturama, crtežima i litografijama najznačajnijeg hrvatskog umjetnika 20. stoljeća. Potom Hrvatski muzej naivne umjetnosti, kao i Muzej suvremene umjetnosti, čije je nova zgrada otvorena 2009. u Novom Zagrebu.
U Zagrebu se nalaze i dva bogata povijesna muzeja. Muzej grada Zagreba (Opatička 20), osnovala je Družba Braće hrvatskog zmaja, a smješten je u obnovljenom kompleksu bivšeg samostana klarisa iz 17. stoljeća. Muzej tematizira kulturnu, gospodarsku i političku povijest Zagreba od rimskih vremena do najnovijeg doba. Tu je i Hrvatski povijesni muzej u palači Vojković (Matoševa 9).
Od drugih muzeja, značajni su Hrvatski prirodoslovni muzej, Tehnički muzej te Etnografski muzej. Vrijedne zbirke čuvaju i Hrvatski školski muzej, Gliptoteka HAZU i Kabinet grafike HAZU.
Najposjećenije izložbe svjetskih umjetnika nudi galerija Klovićevi dvori, a stogodišnje iskustvo u tom smislu ima Umjetnički paviljon.
Koncerti i festivali
Zagreb je mjesto održavanja više festivala sa svjetskim značenjem, kao što su Animafest, svjetski festival animiranog filma koji se održava svake parne godine, potom Međunarodna smotra folklora, kazališni festival Eurokaz, te Festival suvremenog plesa.
Zagreb ima i filmski festival, Zagreb Film Festival, a posebno je zanimljiv ZagrebDox, festival dokumentarnog filma. Tu je i One Take Film Festival, koji prikazuje filmove snimljene u jednom kadru, a koji je osnovao Kino Klub Zagreb. Od glazbenih festivala, tu je Zagrebfest, jedna od najstarijih manifestacija hrvatske pop glazbe, potom festival avangardne glazbe Muzički Biennale Zagreb svake neparne godine te Festival Zagrebačke filharmonije. Od 1996. se na ulicama središta Zagreba održava Cest is d'Best, međunarodni multimedijalni festival uličnih zabavljača. Ljeti se također održavaju koncerti na otvorenom, većinom na Gornjem gradu (Ljeto na Gornjem gradu).
Od drugih događanja poznata je izložba cvijeća Floraart (krajem srpnja i početkom lipnja), te Old-timer Rally, koji se održavaju jednom godišnje. Posebno je zanimljiv Markov sajam, tj. sajam starih obrta i zanata koji se izvorno održavao na Trgu sv. Marka, nekada glavnom gradskom trgu, a danas na Trgu bana Jelačića. Dani Grada Zagreba održavaju se 16. studenog.
Govor
Izvorni govor grada Zagreba je bio kajkavsko-ekavski. Međutim, uslijed doseljavanja on je do kraja 20. stoljeća uvelike štokaviziran i zapravo se sinkronijski ne može smatrati pravim kajkavskim govorom. U svakodnevnom govoru se npr. ne razlikuju glasovi č i ć, dž i đ.
Mediji
Zagreb je jedno od medijskih središta jugoistočne Europe.
U njemu je sjedište Hrvatske radiotelevizije. HRT je nastala spajanjem Hrvatskog radija, pokrenutog 1926. godine i Hrvatske televizije, osnovane kao TV Zagreb 1956. godine. Hrvatska televizija je prema istraživanjima najgledanija televizija u jugoistočnoj Europi. HRT centar sa studijima smješten je na adresi Prisavlje 3, a sam naziv Prisavlje se prema tome u medijskom žargonu upotrebljava i kao sinonim za upravni establishment televizije. thumb|lijevo|Zgrada [[Hrvatska radiotelevizija|Hrvatske radiotelevizije na Prisavlju]] U Zagrebu djeluju i dvije jake komercijalne TV postaje: Nova TV (studiji na Remetinečkoj cesti 139), u vlasništvu međunarodne kompanije CME, te RTL Televizija (studiji u Krapinskoj 45), u vlasništvu RTL grupe. U Zagrebu je također sjedište manjih privatnih televizija, OTV i Z1 Televizija i Infopunkt tv koje su sadržajima regionalno orijentirane na Zagreb i okolicu. U Zagrebu su i prva poslovna televizija u Hrvatskoj Kapital Network i glazbena televizija Croatian Music Channel, koje je moguće pratiti preko kabelske mreže.
U Zagrebu djeluje i niz radio postaja, od kojih su najslušanije: Hrvatski radio na 3 kanala u sklopu HRT-a, Radio Sljeme, Radio 101, Narodni radio, Otvoreni radio, Soundset, Radio Cibona, Antena Zagreb itd. Prve dnevne novine počele su izlaziti u Zagrebu još 1784. godine (Agramer deutsche Zeitung). Danas je Zagreb sjedište najvećih novinskih kuća u Hrvatskoj. Kapitalom je najsnažnija kompanija Europapress Holding (EPH), sa sjedištem u Koranskoj ulici 2, koja izdaje 5 dnevnih novina i 30 časopisa. Najtiražnije dnevne novine su Jutarnji list i Sportske novosti u vlasništvu EPH, te Večernji list (osnovan 1959.), 24sata, u sastavu austrijskog medijskog koncerna Styria Medien AG i Lider press. Značajan je i Vjesnik. Mjesečni magazini Nacional, Globus, 7Dnevno, Gloria i Story.
U Zagrebu je sjedište i najposjećenijih Internet portala u Hrvatskoj: Index.hr, Net.hr, Tportal.hr, Oglasnik.hr, Mediaservis.hr, Metro portal, Pixsell.hr i dr.
Waikele, Hawaii
Vajkele je naseljeno mesto za statističke potrebe u američkoj saveznoj državi Havaji. Po popisu stanovništva iz 2010. u njemu je živelo 7.479 stanovnika.
Zagreb
Sport
U Zagrebu djeluju brojni profesionalni, ali i amaterski športski klubovi iz Zagreba. Od poznatijih profesionalnih klubova valja istaknuti nogometne klubove koji nastupaju u 1.HNL: NK Dinamo, NK Zagreb, NK Lokomotiva Zagreb, NK Croatia Sesvete, košarkaške klubove koji nastupaju u NLB ligi: KK Cibona, KK Zagreb, KK Cedevita, rukometne klubove koji nastupaju u Dukat Premijer ligi RK Zagreb, RK Medveščak, RK Dubrava. Također se ističu vaterpolski klubovi Mladost i Medveščak, hokejaška momčad Medveščak koja nastupa u EBEL ligi, te veslačke, atletske i mnoge druge klubove.
U Zagrebu postoje brojni športski objekti i športsko-rekreacijski centri (Šalata, Jarun, Mladost, Svetice, itd.). Najveći broj takvih objekata izgrađen je ili preuređen za potrebe Univerzijade 1987. godine. Jedna od najpoznatijih športskih dvorana u Zagrebu je Dom sportova, koja sadrži 6 dvorana, najveće dvije mogu primiti 4.000 i 12.000 gledatelja. Popularna Cibona, tj. Košarkaški centar Dražen Petrović prima oko 5.400 posjetitelja. U prosincu 2008. dovršena je Arena Zagreb koja može primiti do 16.300 gledatelja te predstavlja najveći objekt zatvorenog tipa za održavanje sportskih manifestacija u Hrvatskoj. Najveći nogometni stadion u Zagrebu je Stadion Maksimir (37,168 sjedećih mjesta) na kojem utakmice igra NK Dinamo.
Gradovi prijatelji
Zagreb ima uspostavljenu prijateljsku suradnju sa sljedećim gradovima:
Okrug Frajzing
Okrug Frajsing je okrug u nemačkoj državi Bavarska. Pripada regiji Gornja Bavarska.
Površina okruga je 801,76 km². Krajem 2007. imao je 164.692 stanovnika. Ima 24 naselja, a sedište uprave je u gradu Frajsing.
U doba Svetog rimskog carstva Frajsing je bio država pod crkvenom upravom. Bavarska je prisajedinila ovu državu 1803.
Okrug se nalazi severno od Minhena i u njemu je Aerodrom Minhen. Zbog blizine metropole privreda je u Frajsingu dosta razvijena. Reke Izar i Amper teku kroz okrug od jugozapada ka severoistoku.
Châteauneuf-d'Entraunes
Šatonef d'Antron je naseljeno mesto u Francuskoj u regionu Provansa-Alpi-Azurna obala, u departmanu Primorski Alpi.
Po podacima iz 1990. godine broj stanovnika u mestu je bio 71, a gustina naseljenosti je iznosila stanovnika/km².
Farra d'Alpago, Belluno
Farra d'Alpago je naselje u Italiji u provinciji Belluno, u regiji Veneto.
Prema proceni iz 2011. u naselju je živelo 1864 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 398 m.
Chepenafa
Chepenafa (Marys River Indians).- Pleme Kalapooian Indijanaca sa Mary's Creeka, kod Corvalisa u Oregonu. Chepenafe je Gatschet svojevremeno klasificirao kao bandu Luckiamuta, a u popisu njihovih bandi prati ga i Hodge. Swanton međutim Chepenafe vodi kao posebno pleme. Oni su prema lokaciji nazivani i Marys River Indians, dok su ih ostali Kalapooiani nazivali Api'nefu ili Pineifu. Po popisu ih 1924. na Grand Ronde preostalo ih je tek 24. Oni su zasigurno pratili sudbinu njima srodnih plemena koja su završila na navedenom rezervatu pod imenom The Confederated Tribes of the Grand Ronde. --Imena lokalnih bandi, ako ih je bilo, nisu poznata.
NGC 624
NGC 624 je galaksija u zviježđu Kit.
Zoran Varvodić
Zoran Varvodić (Split, 26. prosinca 1963)  je umirovljeni hrvatski nogometaš koji je igrao za NK GOŠK Dubrovnik, Hajduk Split, Spartak Subotica, Olimpija Ljubljana i Cádiz CF.
Danas je trener vratara u HNK Hajduk Split. Njegov je sin Miro Varvodić.
Petar Joksimović
Petar Joksimović „Perica“ (Beograd, Kraljevina Srbija, 29. jun 1907 — Prijedor, SFRJ, 22. maja 1965) je bivši jugoslovenski fudbaler.
Već kao šesnaestogodišnjak nastupao je za beogradski SK „Jugoslavija“. Kao učenik VI razreda Četvrte beogradske gimnazije bio je član podmlatka „crvenih“ i povremeno je igrao za prvi tim SK „Jugoslavija“. Jedno vreme bio je najmlađi prvotimac prve fudbalske lige Kraljevine Jugoslavije. Sa prekidima je tokom šest godina nastupao za beogradsku Jugoslaviju, i u tom periodu je osvojio titulu prvaka Kraljevine Jugoslavije 1924. godine i tutulu BLP (Beogradskog loptačkog podzaveza) za rezervne timove.
Odigrao je 34 utakmice za SK „Jugoslavija“ i postigao 16 golova. Za reprezentaciju Beograda odigrao je dve utakmice. Godine 1927, kao reprezentativac Beograda, osvojio je pehar JNS (Jugoslovenski nogometni savez) za koji se te godine prvi puta igralo.
Marijanski rov
right|250px|thumb|Lokacija Marijanskog rova Marijanski rov je najdublji deo svetskih okeana i najdublje mesto na površini Zemljine kore. Najveća dubina je oko 11 km i nalazi se na zapadu Severnog Tihog okeana, istočno i južno od Marijanskih ostrva, blizu Guama.
Rov formira granicu između dve tektonske ploče, gde je Pacifička ploča podvučena ispod Filipinske ploče. Dno rova je dublje ispod nivoa mora nego što je Mont Everest iznad njega (8.850 m). Pritisak na dnu iznosi 108,6 MPa, što je preko hiljadu puta više od standardnog atmosferskog pritiska na nivou mora.
Merenje i proučavanje
left|300px|thumb|Presek Marijanskog rova Čelendžer, brod Kraljevske mornarice, prvi je ispitao rov 1951. godine i dao ime Čelendžer dip najdubljem njegovom delu. Koristeći eho sonar, Čelendžer II je izmerio dubinu od 5.960 hvata (10.900 metara) na °N, °W.
Godine 1957, sovjetski brod „Vitjaz“ je izmerio dubinu od 11.034 metara, koja je nazvana „Marijanska dolina“. (Iako su ovo Sovjeti tvrdili 1957. godine, ovaj nalaz nisu ponovile naredne ekspedicije, iako su koristile tačniju i moderniju opremu.)
Summerfield, Ohio
Samerfild je grad u američkoj saveznoj državi Ohajo.
Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 254, što je 42 (-14,2 %) stanovnika manje nego 2000. godine.
Okrug Švandorf
Okrug Švandorf je okrug na istoku nemačke države Bavarska. Malim delom se graniči sa Češkim Plzenjskim regionom.
Marijanski rov
Merenje i proučavanje
Godine 1984, Japanci su poslali Takuyō (拓洋), veoma specijalizovan brod za ispitivanje, u Marijanski rov i prikupili podatke koristeći uski, višezračni eho sonar; izmerili su najveću dubinu od 10.924 metara, odnosno 10.920 ± 10 metara.
Okrug Švandorf
Površina okruga je 1.472,88 km². Juna 2007. imao je 144.448 stanovnika. Ima 33 naselja, a sedište uprave je u gradu Švandorf.
Marijanski rov
Spuštanja
thumb|[[23. 1.|23. januar 1960: Trst neposredno pred zaranjanje]] Trst, batiskaf Mornarice Sjedinjenih Država, spustio se do dna u 13:06 23. januara 1960. godine, sa poručnikom američke mornarice, Donom Volšom i Žakom Pikarom unutra. Kao balast korišćena je gvozdena kugla, dok je benzin korišćen za povratak na površinu. Sistemi u podmornici su ukazivali dubinu od 11.521 metara, ali je ovo kasnije ispravljeno na 10.916 metara. Na dnu, Volš i Pikar su bili iznenađeni pronalaskom primeraka jezika ili lista dugačkih oko 30 cm, kao i morskih račića. Prema Pikaru, "dno je izgledalo svetlo i bistro".
Najtačnije merenje dubine izvršila je japanska sonda, Kaikō (かいこう), koja je spuštena bez posade na dno rova 24. marta 1995. godine i zabeležila dubinu od 10.911 metara.
Bife Titanik (film)
Bife „Titanik“ je jugoslovenski televizijski film iz 1979. godine. Režirao ga je Emir Kusturica, a scenario su pisali Ivo Andrić i Jan Beran. Film je zasnovan na Andrićevoj pripovetci Bife Titanik.
Sadržaj filma
Na osnovu romana Ive Andrića, za vreme Drugog svetskog rata. Mento je Jevrejin iz Sarajeva koji je bio jako siromašan ali skroman čovek. Voleo je da se šali sa drugovima, da pije i borio se za svoju devojku. Stjepan je čovek nejasnog porekla i bez stvarne socijalne i psihološke fizionomije, koji se zbog frustracija pridružio ustašama i učiniće sve kako bi ostavio traga u svom životu.
Mladen Pralija
Mladen Pralija (28. siječnja 1959.) bivši je hrvatski nogometaš, koji trenutačno radi kao pomoćni trener Zoranu Vuliću u Istri 1961. Za Hajduk je branio 178 puta.
Nastupao je u splitskom Hajduku.
Entoptički fenomen
Entoptički fenomen je naziv za vidne efekte čiji se uzrok nalazi unutar samog oka.
Riječima Hermanna von Helmholtza: "Pri odgovarajućim uvjetima svjetlost koja obasjava oko može učiniti vidljivima neke objekte koji se nalaze unutar samog oka. Ove percepcije se zovu entoptičke."
Entoptičke slike nastaju na temelju izgleda tj. stimulusa unutar same mrežnice. Stoga, se razlikuju od optičkih iluzija, koje su perceptivne varke nastale interpretacijom od strane mozga. Entoptičke slike imaju jednu zajedničku osobinu s optičkim iluzijama i halucinacijama, zato jer su uzrokovane fenomenima unutar oka samog promatrača: promatrač ne može podijeliti svoje viđenje tih fenomena s drugima. Helmholtz ističe kako te fenomene neki promatrači mogu vrlo lako primijetiti, dok ih ostali uopće ne vide. Ovo neslaganje ne iznenađuje zato jer su ti fenomeni koje oko proizvodi jedinstveni za svakog pojedinca. Zbog velikih varijacija među pojedincima, kao i zbog nemogućnosti da dvoje ljudi dožive približno sličan stimulus, ovi fenomeni se razlikuju od većine drugih vidnih senzacija. Također se razlikuju od optičkih iluzija koje uzrokuje isti stimulus. Tijekom 1920-ih godina, neki su teozofisti, tad nesvjesni fiziološkog objašnjenja entoptičkog fenomena, smatrali da su flotirauće mrljice unutar plavog polja zapravo životne kuglice povezane s konceptom prane u yogi. Neki primjeri entoptičkih fenomena uključuju: thumb|Prikaz flotirajućih mutnina thumb|Prikaz Purkinjeovog stabla
Kalapooian
Kalapooian je porodica sjevernoameričkih indijanskih jezika koji su bili rašireni oko rijeke Willamette u Oregonu. Porodica Kalapooian dobila je ime po glavnom plemenu Kalapooia ili Calapooya, a svrstava se u Veliku porodicu Penutian. Jezici su nestali, a nešto preživjelih pripadnika služi se engleskim jezikom. Članovi su: Ahantchuyuk, Atfalati, Calapooya, Chelamela, Chepenafa, Luckiamute, Santiam, Yamel, Yoncalla. Spominje se i nekoliko neidentificiranih skupina: Chemapho, Chemeketas, Chillychandize, Laptambif, Leelahs, Leeshtelosh, Peeyou, Shehees, Shookany, Winnefelly.
Senzacionalizam
Senzacionalizam u masovnim medijima je vrsta pristranog i kontroverznog izvještavanja pri kojem se pretjeruje u opisima određenih događaja i tema s ciljem povećanja gledanosti ili čitanosti. Senzacionalizam može uključivati izvještavanje o generalno beznačajnim temama i događajima koji uopće ne utječu na šire društvo ili prezentaciju relevantne teme na pristran, trivijalan ili tabloidski način. Senzacionalizam se može definirati i kao ciljano isprovocirana reakcija javnosti kroz objavljivanje neprovjerenih i nepotpunih, ali intrigantnih informacija.
Neke od taktika senzacionalizma su kontroverzno izvještavanje i namjerno izostavljanje određenih činjenica i informacija, površnost u izvještavanju, igranje na kartu emocija kod gledalaca ili čitalaca, izostavljanje konteksta ili predstavljanje samo jedne strane nekog pitanja. Trivijalne informacije i događaji se ponekad preuveličavaju i predstavljaju kao važni ili značajni. Senzacionalističko izvještavanje često uključuje i priče o akcijama pojedinaca i malih grupa ljudi, koje su često beznačajne i irelevantne u odnosu na ostale dnevne događaje na globalnom nivou. Sadržaj i predmet ovakvih priča obično ne utječe na živote ljudi, ne utječe na društvo, a emitira se i štampa kako bi se privukli gledaoci i čitaoci i time povećao profit.
Bernadets-Dessus
Bernadet Desi je naselje i opština u južnoj Francuskoj u regionu Središnji-Pirineji, u departmanu Gornji Pirineji koja pripada prefekturi Tarb.
Po podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 155 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 19 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 7,86 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 480 metara (maksimalnoj 505 m, a minimalnoj 305 m).
Flota mira mirno more
Flora mira mirno more je socijalno-pedagoški projekat, koji organizuje austrijska neprofitna organizacija Mirno more - organizacija za socijalno-pedagoške mirovne projekte. Sjedište organizacije je Kritzendorf, pored Beča.
Od 1994. godine Flota mira jedri jednom godišnje u Hrvatskoj i omogućuje socijalno i ekonomski zapostavljenoj djeci i mladima sudjelovanje na doživljajnom tjednu sa socijalno-pedagoškom pozadinom. Naziv "mirno more" je uzet od tradicionalnog pozdrava i izraza dobrih želja dalmatinskih pomoraca. Projekat "Flota mira mirno more" se od 1994. zalaže za više tolerancije, bolju inkluziju svih grupa u društvu kao i mirni suživot i predstavlja najveći svetski jedriličarski projekat za djecu i mlade.
Koncept
thumb|300px|Formacijska plovidba "flote mira mirno more'' 2013 thumb|300px|flota mira mirno more 2013 u Kaštel Gomilici pored [[Splita (septembar 2013).]] Od 1994. godine Flota mira jednom godišnje jedri svijetom dalmatinskih otoka. Na brodovima su socijalno i ekonomski zapostavljena djeca i mladi, koji između ostalog dolaze iz kriznih centara, sustanarskih zajednica i socijalno-pedagoških ustanova. Među njima su i mnogobrojni prognanici i ratna siročad iz zemalja bivše Jugoslavije. Na jednotjednoj plovidbi djeca imaju priliku baciti predrasude preko palube i sklapati prijateljstva neovisno o etničkim i socijalnim granicama.
Flota mira koja je u godini osnivanja 1994. započela sa 17 mladih sudionica i sudionika na tri broda, ima iza sebe impresivan rast: u međuvremenu već više od 1000 sudionika i sudionica iz brojnih zemalja na preko sto brodova jedri za mir i toleranciju. Zbog naraslog broja brodova Flota mira se od 2006. godine izvodi u okviru plovidbe u zvjezdastoj formaciji, čime se s jedne strane dobiva vrijeme za pedagoški rad unutar posada, ali i s druge strane osigurava dovoljno vremena za razmjenu unutar cjelokupne flote kroz zajedničke aktivnosti. 2010. godine ovaj jedinstveni projekt doživljajne pedagogije osobno je odlikovao glavni tajnik Ujedinjenih naroda Ban Ki-moon.
Suđurađ
thumb|mini|Ranosrednjovjekovna Crkva sv. Stjepana thumb|mini|Ljetnikovac Vice Stjepovića-Skočibuhe Suđurađ je mjesto na jugoistoku otoka Šipana, u Dubrovačko-neretvanskoj županiji.
Flota mira mirno more
Učesnici
U Floti mira mladi učesnici i učesnice, između ostalog, uče kroz igru kako odbaciti predrasude i vježbaju toleranciju. Jedinstveni doživljajno-pedagoški koncept Flote mira ne samo da ostavlja nezaboravan dojam kod mladih učesnika i učesnica, nego i putem mnogobrojnih medijskih izvještaja djeluje na javnost kao ambasador tolerancije i razumijevanja. Uključenoj djeci i mladima koji dolaze iz teških prilika treba unutar projektnog tjedna pružiti mogućnost da kroz iskustva usmjerena na doživljaj trajno ovladaju socijalnim kompetencijama odbacivanju svih predrasuda preko palube, vježbanje mirnog rješavanja sukoba, sklapanja prijateljstava koja ne poznaju granice.
Suđurađ
Povijest
Na dnu mora u Suđurđu se može naći olupina starog rimskog broda. U blizini Suđurđa nalazio se zaselak Pakljena.
Promet
U mjestu je trajektna luka koja otok spaja s kopnom, putem linije Dubrovnik - Suđurađ - Sobra (Mljet). Dana 18. prosinca 1997. dovršena je izgradnja trajektnog pristaništa koju su financirali Ministarstvo obnove i razvitka i Fond za razvoj otoka iznosom od 4 500 000 kn.
Suđurađ i Šipansku Luku, jedina dva naselja na otoku, međusobno povezuje 5,2 km duga državna cesta D122. Dubrovačko autobusno poduzeće Libertas je 22. listopada 1998. uvelo redovnu autobusnu liniju na razdaljini Šipanska Luka-Suđurađ. Prometuje omanji autobus i linija uglavnom služi za prijevoz školske djece.
Gospodarstvo
Malobrojno stanovništvo uglavnom se bavi ribarstvom, poljoprivredom i stočarstvom. Od životinja se najčešće uzgajaju krave i svinje, a od poljoprivrednih kultura prevladavaju masline i vinova loza. Otok ljeti posjećuju turisti, ali manje nego druga dva naseljena Elafitska otoka (Lopud i Koločep). Zimi na otoku boravi veoma malen broj ljudi, pa se može čuti cvrkut ptica i ostali zvuci prirode, a zrak i more nisu onečišćeni. U srpnju 1999. je na prostoru nekadašnje mlinice otvorena konoba Stara mlinica. Sredinom travnja 2001. uređeno je parkiralište koje je iznosom od 80 000 kn financirao Grad Dubrovnik. U kolovozu iste godine otvorena je pizzerija.
Šport
U Suđurđu djeluje vaterpolski klub "Taurus".