cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nárvvit
Nárvvit leat lunddolaš oassi liikki boarásmuvvamis. Liiki šaddá asehut ja massá vehážiidda dávggasvuođas. Bajildussii ihtet danin seakkit dahje govddit nárvvit. Buohkat vásihit dan muhtin muddui, muhto čuvges liiki, mas lea unnan pigmeanta, nárvvaga eanemusat.
Vuodjalasttat
Vuodjalasttat (Pinguicula) leat bergoborrišattut.
Bihtánsámegiella
Persovdna
Bihtánsámegiela vearbbat sodjet golbma eará persovvna dáfus:
Mikroskohpa
Ráhkadus
Mikroskohpas leat guokte dahje eanet linssa mii addá stuoriduvvon gova muhtun diŋggas. Dávjá linssat leat čomil, muhto muhtun mikroskopain lea okta linsa čomil ja nubbi gobil. Guokte linssa addá čielgaset gova go okta. Jus livččii atnán ovtta hui garra linssa de govva nuppástuvášii. Ođđaáigásaš mikroskohpas lea okulára vai govva ii nuppástuvaše. Guokte bohcci, goappánai čalbmái, adnojuvvo vai stuoriduvvon govat šaddet eallaseappot.
Morčesuotna
Ráhkadus
Morčesuonat leat čađačuovgit nu ahte olggobealde goruda dan ivdni boahtá das makkár ivnnat ealána varra lea. Dábálaččat dat lea sevdnjes ruoksat, oksygenahis sisdoalu geažil. Morčesuonat nektet alihin, go buoidi liikki vuolde absorbere čuovgga mas lea vuollegaš frekveanssa. Nu ahte dat bárroguhkkodagat mat besset čađa ja oidnosii leat aivvefal alihat, go dain lea ollu energiija. Morčesuona ivnni mearrida olbmo liikki iešvuođat nai. Ja maiddái oksygena mearri, morčesuonaid sturrodat ja sajádat.
SomBy
SomBy lea sápmelaš rock-joavku Suoma beal Sámis, mii lávlu davvisámegillii. Joavku lea vuođđuduvvon Vuohčus sullii jagis 2004 ja dalle joavkkus ledje dušše nieiddat. Dálá hámis joavku lea čuojahan gitta skábmamánus 2007. Dán áigge joavkkus čuojaha maid guokte gándda, geat leaba eret Anáris. Joavku vuittii Sámi Grand Prix-gilvvu jagis 2009 lávlagiin "Ii iđida", man teavsttaid lei čállán Milla Pulska ja melodiija lei čállán Oula Guttorm. Vuoittu geažil joavkku oassálasttii jagi 2009 riikkaidgaskasaš Liet lávlut -lávlungilvui Hollánddas ja vuittii dan golggotmánu 31. beaivve.
SomBys lea leamaš skierrudáhkansuopamuš Tuupa Recordsin jagi 2008 rájes. Joavku lea almmustahtán ovtta EP:a jagis 2008 ja lea ráhkadeamin albuma, mii galggašii ilbmát čákčamánus 2009. SomBy oaččoi 16.10.2009 Suoma sámedikki kulturlávdegottis dovddastusa jagi 2009 kulturdagus.
Francisco Franco
thumb|Francisco Franco ovttas eamidiinnis Carmen Polo
Skábmamánu 6.
'''Skábmamánu 6. beaivi''' lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 310. (gárgádusjagi 311.) beaivi. Jagis leat vel 55 beaivve.
Timrå gielda
Timrå gielda (ruoŧagillii):  Timrå kommun) lea gielda Davvi-Ruoŧas Oarje-Norrlándda leanas.
Duottarbusságeahpil
Duottarbusságeahpil (Antennaria alpina) lea busságeahpiliid sohkii gullevaš šaddu.
Äänekoski
Äänekoski lea Suoma gávpot Gaska-Suoma eanangottis. Dan rádjegielddat leat Kannonkoski, Konnevesi, Laukaa, Saarijärvi, Uurainen, Vesanto ja Viitasaari.
Mehter
Ja:
Ånge gielda
Čoahkkebáikkit
Vuolde lea listu čoahkkebáikkiin gielddas Ånge gielda.
Ц
Ц lea bustávva kyrillalaš alfabehtas. Bustávva jietnaduvvo na: [ ts ].
Geatki
Láhtten
Geatkki ráhkada bieju skálvái ceakko vieltái. Vuovdeeatnamis sáhttá biedju leat stuora muoraid ruohttasiid gaskkas dahje iešguđetlágan ráiggiin. Biejus sáhttet leat guhkes feaskárat. Geatkkis šaddet 2-3 čivgga guovvamánus/njukčamánus. Go riegádit, de leat čivggat čalmmeheamit ja dain lea fiskeslágan guolga. Dalle leat birrasii 12 cm ja 80-90 grámma.
Geatki Norggas
Jagis 2009 árvvoštallojuvvui ahte geatkelohku Norggas lea sullii 300, ja dat ellet golmma genehtalaččat ja geográfalaččat iešguđet joavkkus: Romssas ja Finnmárkkus, Lulli-Norggas oarjjabealde Glomma ja Lulli-Norggas davábealde ja nuorttabealde Glomma. Jagiid 2005-07 ledje Norggas sullii 360 geatkki. .
Ш
Ш lea bustávva kyrillalaš alfabehtas. Bustávva jietnaduvvo na: [ ʃ ] ( š ).
Anna Lumikivi
Su áhčči lea nuortalaš kántor ja jorgaleaddji Erkki Lumisalmi ja su eadni lea Aulikki Lumisalmi.
Snoasa
Snoasa (lullisámegillii Snåase, dárogillii Snåsa) lea gielda Trøndelága fylkkas. Snoasa lea gullán sámegiela hálddašanguvlui 1.1. 2008 rájes. Gieldda virggálaš gielat leat dárogiella ja lullisámegiella. Gielda leige jagi 2013 rádjai, go Raavrevijhke šattai guovttegielat, áidna Norgga gielda, gos lullisámegiella lea virggálaš giella. Snoasa sátnejođiheaddji lea Vigdis Hjulstad Belbo.
Vuoivuotna
Báikenamat
mini
Skábmamánu 3.
'''Skábmamánu 3. beaivi''' lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 307. (gárgádusjagi 308.) beaivi. Jagis leat vel 58 beaivve.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Skábmamánu 2., Skábmamánu 4.
Áigi (giellaoahpalaš)
Giellaoahpalaš áigi dahjege tempus lea finihttavearbbaid sojahankategoriija, gii muitala goas vearbba albmabuktán dáhpáhus lea dáhpáhuvvon hupmanáiggi ektui dahjege namuhuvvon áiggi ektui.
Kaleandar
njukčamánnu: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31
Njukčamánu 18.
'''Njukčamánu 18. beaivi''' lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 77. beaivi (gárgádusjagi 78. beaivi). Jagis leat vel 288 beaivve.
Ynys Enlli
Historjá
Sullo oarjeoasis gávdnon ditnu bihtát duođastit, ahte Ynys Enllis leat leamašan olbmot jo sullii 1000–2000 jagi ovdal Kristusa. Bassi Cadfan vuođđudii kloastara sullo davvegeahčái 500-logus maŋŋel Kristusa. Dat šattai fargga dehálaš báikin bassivádjoleddjiide ja árbedieđu mielde juobe 20 000 bassi olbmo leat hávdáduvvon sullui. Álgoálgosaš kelttalaš kloasttar buhttejuvvui 1200-logus Bassi Maria augustinolaš kloastariin, muhto datge duššai jagis 1537, go Eŋglándda gonagas Henrik VIII fallehii sullui. Dan maŋŋá Ynys Enlli lei mearrarievváriid ássanbáikin gitta dasa, go suolu šattai Niwbwrcha lordda opmodahkan ja dohko vuođđuduvvui eanadolliid ja guolásteddjiid gilli 1700-logu gaskamuttus.
Sámi Radio
Sámi Radio lea sámegielat rádio. Norggas, Ruoŧas ja Suomas leat iežaset Sámi Rádiot. Rádio doaimmain vástida juohke riikka almmolašrádiot Norggas NRK, Ruoŧas SR ja Suomas Yle.
NRK Sápmi
NRK Sápmi váldodoaimmahus lea Kárášjogas, gos lea jagis 1984 huksejuvvon mediaviessu. NRK Sámis leat báikkálaš kantuvrrat Guovdageainnus, Deanus, Gáivuonas, Romssas, Skániin, Divttasvuonas, Snoasas ja Oslos.
Ronaldo
150px|right|thumb|Ronaldo
Valas
Valas (Salvelinus alpinus f. salvelinus) lea luossaguolli.
Eurovision lávllagilvvohallan 2000
Eurovision 2000 lávllagilvvohallan ordnejuvvui Stockholmmas, Ruoŧas. Lávllagilvvohallan ordnejuvvui 45. geardde.
Mammografiija
Ruoŧas dárkkistit buot nissonolbmuid čiččiid go sii leat 40 ja 74 jagi gaskkas. Dakkár joavkodutkan gohčoduvvo sillin (eŋgelasgillii screening). Dainna lágiin gávdná čižžeborasa ovdal go olmmoš oaidná dahje dovdá dávdamearkkaid. Jus gávdná šattalmasa árrat lea vejolaš dearvvasnuvvat.
Skábmamánu 1.
'''Skábmamánu 1. beaivi''' lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 305. (gárgádusjagi 306.) beaivi. Jagis leat vel 60 beaivve.
Guvžá
Guvžá (Salmo trutta morpha trutta) lea luossaguolli.
Čakčamánu 30.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Čakčamánu 29., Golggotmánu 1.
Ungáragiella
Alfabehta
Ungáragiela alfabehtas leat 44 bustáva.
Planehta
Planehta dahje planeahtta lea stuhkka mii jorrá beaivvášgotti váldonástti birra. Planehta lea definerejuvvon ná:
Ráđđehus
Ráđđehus lea servoša, politihkalaš ollisvuođa dahje searvvi orgána, mas lea vuoigatvuohta luovvat ja lágidit njuolggadusiid, lágaid ja ráddjehusiid.
Suoma riikkabeivviid ságajođiheaddji
Riikkabeivviid álggus riikkabeaiveáirasat válljejit gaskavuođastis ságajođiheaddji ja guokte várreságajođiheaddji. Válljen dáhpáhuvvá giddejuvvon lihppoválggain. Badjel beali jienain ožžon riikkabeaiveáirras válljejuvvo ságajođiheaddjin. Ságajođiheaddjit ovttas válgagottiid ságajođiheddjiin ráhkadit ságajođiheddjiidráđi, man ságajođiheaddjin maid riikkabeivviid ságajođiheaddji doaibmá.
Dovtta
Dovtta (Gavia arctica) lea dovttalottiid (Gaviiformes) dovttaide (Gaviidae) gullevaš čáhceloddi.
Aonekkogiella
Sátnevuorká
'a'ien = giella
aim- = rehkenastit
'enke- = leat suhttan
iepper = biergu
kalum = bárdni
kke = ámadadju
Čakčamánu 26.
Čakčamánu 26. lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 269. (gárgádusjagi 270.) beaivi. Jagis leat vel 96 beaivvi.
Aonekkogiella
Sátnevuorká
qon = áhkku
István Sándorfi
Eallin
Sus lei guokta nieidda: Ange (*1974) ja Eve (*1979).
Njukčamánu 22.
'''Njukčamánu 22. beaivi''' lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 81. beaivi (gárgádusjagi 82. beaivi). Jagis leat vel 284 beaivve.
Chuqi Yapu
thumb|right|300px|Chuqi Yapu nappo La Paz thumb|Chuqi Yapu (spánskagillii La Paz) birrasis hállojuvvo [[aimaragiella.]]
Rwanda álbmotgoddin
Iehčanasvuođa guvlui
Ođđajagimánu vuosttas beaivvi jagis 1961 belgialaččat čoahkkanedje ovttas Rwanda ođđa hutunjunnožiiguin čoahkkimiid, mas Rwanda gonagasgoddi formálalaččat heaittihuvvui ja riika julggaštahttui dásseváldin. Vaikko riikka vuosttas gaskaboddosaš hálddahussii gulle formálalaččat hutut ja tutsat, almmuhii ON:a kommišuvdna iežas raporttas, ahte riikii lei dahkkon ”diktatuvran mii vuođđuduvai ovtta čerdii, mii dušše rievdadii ovtta soardinválddi nuppiin”. Belgialaččat eai goittotge dahkan áššái maidige ja Rwandai mieđihuvvui dievas iehčanasvuohta jagis 1962.
Pihtipudas
Gilit
Alvajärvi, Elämäjärvi, Ilosjoki, Korppinen, Kärväskylä, Muurasjärvi, Pihtipudas, Peninki, Rönny, Saani, Kojola, Seläntaus
Rwanda álbmotgoddin
Arusha ráfišiehtadus
Presideanta Habyarimana lei boahtimin čoahkkimis Tanzanias, masa ledje oassalastan joavku ránnjáriikkaid njunnošat. Su girdimášiidna lei seaivumin Kigala girdišilljui, go frankriikalaš Milan-rakeahtta báhččui dovdameahttun báikkis ja deaivvai mášenii. Mášen beaškkehii oalát ja buohkat geat ledje das jápme, maid Burunda ođđa presideanta Cyprien Ntaryamira. Rwanda riikaradio sivahii čuovvovaš iđit RPF:a ja UNAMIR-joavkkuid presideantta čiegusgoddimis. Akazu ja hutuorganisašuvnnat álggahedje guhká plánejuvvon ja systemáhtalaš álbmotgoddima.
Habyariamana čiegusgoddiid dieđe sihkkarit, muhto álbmotlaččat lea árvaluvvon, ahte dan livččii dahkan presideantta suodjalanjoavkkuid ekstremahutut, geaid livččii stivrren akazu. Nubbi vejolašvuohta bođii ovdan jagis 2000, go golbma RPF:a tutsalahttu almmuhedje ON:ii, ahte sii livčče gullan RPF:a elihttajovkkui, mii livččii goddán presideantta. Dagu motiivan livččii lean Rwanda dálá presideanta, dalá RPF kommandántta Paul Kagame oainnut das, ahte ráfi oččodan proseassa lei menddo hiđis. Loahpalaš duohtavuohta ii leat jáhkkimis goassige boađe dihtui.
Álbmotgoddin
Čuovvovaš beaivve iđida hutut ledje juo goddimin tutsaid issoras leavttuin, muhto ON:a joavkkut eai dahkan dasa maidige. Olgoriikat evakuerejedjegohte jođánit iežaset ambassadaid. RPF lei sirdán Arusha ráfišiehtadusa mielde iežas joavkkuid soalddátdoarjjabáikái lahka Kigala. RPF álggahiige soahtedoaimmaid 24 diimma Habyarimana goddima maŋŋá, masa FAR vástidii. Soahtešiljuid duohken beallesoalddátlaš joavkkuin lei ná vejolaš joatkit álbmotgoddima soahteveaga suodjalusas.
Frankriika oassi
Sorjjasmeahttun Rwanda-dutkankomišuvnna jagis 2008 almmustahtton raporttas muitaluvvo, ahte Frankriikka ovddeš oaiveministtar Dominique de Villepin ja presideanta François Mitterrand, sihke joavku eará frankriikalaš politihkkárat ja soalddát eiseválddit ledje oassalastan álbmotgoddimiid. Raportta mielde Frankriikka stáhta njunnošat ja soalddát eiseválddit dihte álbmotgoddin ráhkkanemiin, oassálaste joavkogoddimiid plánemii ja juoba gottii. Frankriikka olgoministeriija mielde ráđđehus ii leat ožžon oktavuođa Rwandas, iige danne sáhte kommenteret ođđaseamos sivahusaid.
Urdugiella
Urdugiella
Čakčamánu 24.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Čakčamánu 23., Čakčamánu 25.
Diftoŋga
Davvisámegiela diftoŋggat
Vaikko hállangielas ja dialeavttain sáhttá leat eambbo, davvisámegiela čállingielas leat njeallje diftoŋgga:
Itilleq
Kalaallit Nunaatis lea guokte Itilleq (ovdalaš čállinhápmi Itivdleq) -nammasaš báikki:
Kontrakšuvdnasubstantiiva
Maid kontrákta substantiiva ja geassásan substantiiva.
Gahperbáiski
250px|thumb|Gahperbáiski mini|Larus ridibundus Gahperbáiski (Larus ridibundus) lea báiskelottiide gullevaš loddi.
Vanhanena II ráđđehus
Vanhanena II ráđđehus lea Suoma dásseválddi 70. ráđđehus.
Čakčamánu 22.
Čakčamánu 22. lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 265. (gárgádusjagi 266.) beaivi. Jagis leat vel 100 beaivvi.
Ábirievssat
Ábirievssat dahjege mearrasámiid diidaloddi (Pagophila eburnea) lea máilmmi davimus báiskeloddi.
Ábirievssaha hápmi sulastahttá eanet duvváid go Larus-soga báiskkit. Ráves lotti dolgefárda lea vielgat. Ábirievssahis lea gassa njunni ja čáhppes juolggit. Sujiid gežiid gaska lea 94-120 cm ja loddi deaddá 450-700 grámma.
Behtolaš ustibat
Behtolaš ustibat leat guovtti giela sánit mat leat sullalaga muhto mearkkašumit earránit. Namahus boahtá álggus fránskkagielas "faux amis". Behtolaš ustibat váttásmahttet ođđa gielaid oahppama, dasgo olbmot dávjá ribahit boastut dulkot. Behtolaš ustibiid sátnelistu dáidá boahtit ávkin giellaoahpahallái, ja lea buorre neavvu oahpaheaddjiide.
Some Thoughts Concerning Education
Locke čálii álgoálggus reivviid aristokráhtalaš ustibii ja dáid reivviin dasto bođii loahpas Some thoughts concerning Education. Reivviin lei goittotge stuorat váikkuhusat, dasgo Locke pedagogihkalaš prinsihpat adde nissonolbmuide ja vuolit luohká olbmuide vejolašvuođa olahit seamma luonddu iešvuođaid go bajit aristokráhtain, geaidda Locke álgoálggus lei bargamin.
Historjjálaš konteaksta
Dan sajis, ahte Locke livččii čállán olles álgovuolggalaš pedagogihka filosofiija, de orru ahte son dáhttul populiserii muhtin jurdagiid 1600-logu oahpporeformas ja seammás buvttii ovdan iežas jurdagiiddis. Englándalaš čállit, dego John Evelyn, John Aubrey, John Eachard ja John Milton ledje árabuš geahččalan doarjut ”sullasaš reforpmaid oahppoplánain ja -metodain”, muhto sii eai olahan seamma viidát. Miellagiddevaš lea, ahte Locke čuoččuha miehtá iežas teavsttas, ahte su bargu lea revolušuvnnalaš bargu. Dego Nathan Tarconv, gii lea čállán olles kápihttala Some thoughts concerning Education publikašuvdnii, čujuha ”Locke vuostálasta čielgasit jámma iežas ávžžuhusain ´dábálaš´, ´almmolaš´ dahje ´generála´ oahpahusa”.
Šiehku ja mearkkašupmi
Lea dehálaš áddet justa dan maid Locke oaivvilda, go son rávve vánhemiid láhttet mánáiguin nu, ahte sii leat rationalaš oruhat. Locke álggos deattuha, ahte mánát ”liikojit, ahte singuin láhttejuvvo rationalaččat,” nappo vánhemiid maid galggašii láhttet singuin nu. Tarcov ákkastalla, ahte dán oainnu mielde mánáid sáhttá doallat rationalalažžan dušše dalle, go sii ieža vástidit sin áŋggáštuššii láhttet, dego rationalaš oruhat ja ahte sii leat ”motiverejuvvon dušše fal bálkkášumiin ja ráŋggáštusain” vai sii olahit dan.
Luohkká
Go Locke čálligođii reivviid, maiguin loahpas šattašii Some Thoughts on Education, álggos muhtin aristokráhtii, muhto dat váikkuhedjege olu eanet olbmuige. Ovdamearkka dihte Locke čállá: ”Mu mielas šiehku [sic] lea vuosttas ja dehálamos attáldat, mat gullet olbmuide dahje hearrásolbmuide”. James Axtell (deattuha), guhte lea dahkan stuorámus doaimmahusbarggu Locke oahpálaš čállosiin, lea liikká čilgen, vaikko ”son čáliige unna jovkkui, de ii dat eastte dan ahte su jurdagat oahppus, eandalit váldojurdagat, eai livčče dásseárvosaččat heivvolaččat buot mánáide”. Dát lei dan áigáisaš oaidnu, dego maiddái Pierre Coste oaidnu iežas vuosttaš fránskagielat doaimmahusas jagis 1695. Coste čálii ”lea čielggas, ahte dát bargu lei oaivvilduvvon erenomážit hearrásolbmuid oahpahussii, muhto dát ii eastte, iigo dat sáhtášii leat buotlágan mánáid oahppun, gulle sii dal man beare luohkkái”.
Space Invaders
Toteutus
Pystyasentoon rakennetussa versiossa kuva näytettiin koteloon sijoitetun peilin kautta mustavalkonäytöstä. Kuva projisoitiin muovipaneeliin, jonka pelaaja näki. Heijastavan paneelin takana oli kuumaisema. Pystyasentoon rakennettuja pelejä oli kahta versiota: Taito Corporationin toteuttama malli, jossa ohjaus tapahtui joystickilla, sekä Bally Midwayn lisensoitu malli, jossa ohjaamiseen käytettiin nappeja ja kuvitus oli japanilaisversiota heikkolaatuisempaa.
Čakčamánu 18.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Čakčamánu 17., Čakčamánu 19.
Aš-šaheada
Njeallje veršuvnna
ASH-HADU (jag vittnar) ANLA-ILAHA (att det finns ingen Gud) ILLA-ALLAH (utom Allah), WA ASH-HADU (och jag vittnar) ANNA MUHHAMMADAN RASUL-ALLAH (att Muhammad är Hans sändebud)
Inuit Ataqatigiit
Inuit Ataqatigiita ságadoalli Kuupik Kleist lea dál Kalaallit Nunaata oaiveministtar.
Operatiivavuogádat
Ubuntu Unity čállinbeavdi gávdnot sámegillii 23px, sáhtát instalerejuvvot ja válljet sámegillii Ubuntu GNU/Linuxa distribušuvnna.
300px|Ubuntu 13.04 Unity čállinbeavdi davvisámegiella
Nuortamearasuopmelaš gielat
Áhčči min -rohkos eará nuortamearasuopmelaš gielain
Võro kiil (võrogillii) Mi Esä taivan, pühendedüs saaguq sino nimi. Sino riik tulguq, sino tahtminõ sündku ku taivan, nii ka maa pääl. Mi päävälikku leibä annaq meile täämbä. Nink annaq meile andis mi süüq, nii ku ka mi andis anna umilõ süüdläisile. Ni saatku-i meid joht kiusatusõ sisse, a pästäq meid ärq kur’ast, selle et sino perält om riik ja vägi ni avvustus igävedses aos. Aamõn.
Vadja e. maatšeeli (vatjagillii) Izä med'ē, kumpa ōlet taivaiza, pühättü ōlkō nimes. Sinū liţi-tulkō sinū valtas, ōlkō sinū tahtos nī māza kui taivaiza. Anna meile tänänne med'ē ōka-päivädnē leipäni. Ja anna meile med'ē vēlkani antēhsi Kui i mȫ antēhsi annamma med'ē vëlgalīsile; Ja älä sāta meitä manituhsēse, a pǟssä meitä pahassa. Kui sinū on valta ja vōima ja slava, igǟ kōikē.
Vepsän keli (vepsägillii) Meiden taivhaline Tatoi, olgha pühä sinun nimi. Tulgha sinun valdkund, tehkaha kaik sinun tahton mödhe, täl mal kut i taivhas. Anda meile tämbei jogapäiväine leib. I pästa meiden velgad,kut möki pästam meiden velgnikoiden velgad. Ala ve meid kodvusehe, no päzuta meid pahaspäi. Sinun om vald i vägi i hüvüz’ kaikeks igaks. Amin'!
Partihkal (sátneluohkká)
Davvisámegielas
4. konjunkšuvnnat:
Kuupik Kleist
Su ovddideaddji oaiveministtarin lei Hans Enoksen.
Tampere
thumb|Tampere Tampere lea Suoma gávpot Pirkanmaa eanangottis. Dan rádjegielddat leat.
Ale gielda
Ale gielda lea gielda Ruoŧas Oarje-Götalándda leanas.
Sámegielat
Typologalaš iešvuođat
Urálalaš gielain dábáleamos morfologalaš proseassa lea suffikseren: Gehčosat lasihuvvojit máddagii. Gielain ii leat genus dahje grammatihkalaš sohkabealli, iige sojahanklássa, dego omd. dárogielas lea. Daid sajis sámegielain lea máttaklássat: Suffivssaid hápmi lea máttaklássas gitta. Cealkaga frásat leat huksejuvvon nie, ahte frása oaivi, sátni, mii mearrida gos frása sáhttá leat cealkkagis, lea frása loahpas. Dan dihte sámegielain leat eanet postposišuvnnat go preposišuvnnat.
Lullisámegillii
Mijjen Aehtjie, guhte lea elmierïjhkesne. Baajh dov nommem aejliestovvedh. Baajh dov rïjhkem båetedh. Baajh dov syjhtedem eatnamisnie sjïdtedh guktie elmierïjhkesne. Vedtieh mijjese daan biejjien mijjen fïerhten beajjetje laejpiem. Vedtieh aanteges mijjen sådtojste, guktie mijjieh aanteges vedtebe dejtie guhth mijjem meadteme. Åabph mijjem gïehtjelimmijste jïh vaarjelh mijjem bahheste. [Juktie rijhke lea dov, faamoe jïh earoe ihkuven aajkan. Aamen.]
Alingsåsa gielda
Alingsås gielda lea gielda Ruoŧas Oarje-Götalándda leanas.
Eanodaga girku
Girku lea huksejuvvon jagis 1952.
Stáhta Dearvvašvuođageahčču
Doaibmageahčču
Doaibmageahčču lea geahčču mas lea bajit dási perspektiiva, ja doaimmahuvvo dainna lágiin ahte geahččočalmmiiguin háhká, systematisere ja dulko dieđuid sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid birra. Diekkár dieđut leat vuođđun árvvoštallat dárbbuid kvalitehta ja dárbbuid deavdima.
Váidimat bálvalusaid hárrái ja go vuoigatvuođat eai leat ollašuhttojuvvon.
Divššohasvuoigatvuođaláhka addá álbmogii ollu vuoigatvuođaid dearvvašvuođabálvalusaid hárrái. Láhka addá vuoigatvuođa oažžut dárbbašlaš dearvvašvuođaveahki, spesialistadoaktára árvvošteami 30 beaivvi sisa, vuoigatvuođa válljet buohcceviesu, oaidnit ja divvut pasieantajournála, mielváikkuheami ja vuoigatvuođa dieđuid oažžut. Doppe leat maiddái mearrádusat mánáid vuoigatvuođaid birra, dearvvašvuođaveahki mieđiheami birra ja oktagaslaš plána birra sidjiide geat dárbbašit máŋggaid dearvvašvuođabálvalusaid. Juohke jagi bohtet 500 – 1000 diekkár váidima. Fylkkaid dearvvašvuođageahčut gieđahallet váidimiid.
Sosiálabálvalusláhka sisttisdoallá suohkaniid geatnegasvuođa addit álbmogii bálvalusaid, earret eará dieđuid, rávvagiid ja neavvagiid mat sáhttet leat mielde čoavdime dahje eastadeame sosiála váttisvuođaid. Láhka sisttisdoallá maid suohkaniid geatnegasvuođa addit geavatlaš veahki ja oahpu sidjiide geain lea erenoamáš veahkkedárbu buozanvuođa, doaimmashehttejumi, agi dahje eará sivaid geažil, helpendoaimmaid ja bálkká olbmuide ja bearrašiidda, saji ásahusas dahje ásodagas gos lea birrajándora fuolahus ja ásodaga heađálaččaide. Fylkkamánni gieđahallá váidimiid dáid bálvalusaid hárrái. Jahkásaččat bohtet 5000 – 7000 dákkár váidima.
Gávnnaheamit ja geahččodoaimma vásáhusat
Geahččoeiseválddit barget aktiivvalaččat dan ovdii ahte doaimmat mat fállet dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusaid geavahivčče geahččoraporttaid, ovttaskas áššiid mearrádusaid, boasttuvuođaid dieđihemiid ja Stáhta Dearvvašvuođageahču čállosiid diehtogáldun stivrenvuogádagaid ovddideami ja bálvalusa kvalitehta buorideami barggus. Gávnnaheamit ja geahččodoaimma vásáhusat, eará dieđut ja geahččovuogit leat almmolaš dieđut.
Ovttasbargu earáiguin
Stáhta Dearvvašvuođageahčču ovttasbargá eará geahččoeiseválddiiguin sullasaš surggiin, erenoamážit Petroleumgeahčuin, Mánáid- ja ovttadássásašvuođa-departemeanttain ja fylkkamánniiguin (mánáidsuodjalusa geahču hárrái), ja HMS-geahčuiguin (Bargobearráigeahčuin, Stáhta nuoskkidanbearráigeahčuin, Servodatsihkarvuođa ja dustehusa direktoráhtain) Stáhta Dearvvašvuođageahčus lea lagas ovttasbargu Sosiál- ja dearvvašvuođadirektoráhtain, Natiovnnalaš álbmotdearvvašvuođainstituhtain, Stáhta dálkkasdoaimmahagain ja eará ásahusaiguin stáhtalaš sosiála- ja dearvvašvuođahálddašeamis.
Historjá
1983:s sirrejuvvui Dearvvašvuođadirektoráhtta departemeanttas. Direktoráhtta ja dearvvašvuođadirektevraámmát ožžo dalle gáržžit doaibmaviidodaga. Ráđđehus árvalii 1992:s heaittihit Dearvvašvuođadirektoráhta ja ásahit golbma gelbbolašvuođaguovddáža mat galge doaimmaid váldit badjelasáset. Stuorradiggi ii čuovvulan evttohusa, muhto mearridii ahte Dearvvašvuođadirektoráhtta galgá nuppástuhttojuvvot Stáhta Dearvvašvuođageahččun. Stuoradiggi deattuhii erenoamážit geahččodoaimmaid ja riektesihkarvuođabarggu dearvvašvuođabálvalusas.
Dearvvašvuođadirektevrrat:
Okteahttaláhka
Garat
Okteahttaláhka boahtá atnui go čilge elektrovnnaid sajádaga muhtun atomas. Elektrovnnat leat máŋga gearddis: K-garra, L-garra, M-garra jna, muhto guđe nai garas leat maiddái máŋga energiijagearddi. K-garrii čáhkket dušše guokte elektrovnna ja L-garrii fas gávcci. M-garas leat golbma energiijameari. Vuos dievvá vuolimus mearri guvttiin elektrovnnain, ja de gaskkamus mearri guđain elektrovnnain muhto ovdal go M-gara bajimus energiijamearri dievvá de N-gara vuolimus energiijamearri dievvá guvttin elektrovnnain. M-garrii čáhket logi elektrovnna.
Kalium lea vuođđoávnnas mas lea atomalohku 19. Sihke K-garra ja L-garra leat dievvan. Go M-garas leat gávcci elektrovnna de N-garra dievvagoahtá
Nuorta-Agdera fylka
Nuorta-Agder lea Norgga fylka, man rádjefylkkat leat Telemárku, Rogalánda ja Oarjel-Agder. Fylkka hálddahusguovddáš lea Arendal. Fylkka olmmošlohku lea 112 105 ássi.
Fylkkas leat vihtta gávpoga: Arendal, Grimstad, Lillesand, Risør ja Tvedestrand.
Hallstahammara gielda
Hallstahammara gielda (ruoŧagillii): Hallstahammars kommun) lea gielda Davvi-Ruoŧas Västmanlándda leanas.
Giegabiigá
Giegabiigá (Jynx torquilla) lea čáihnniide gullevaš loddi.
Säkylä
Säkylä lea Suoma gielda Satakunta eanangottis. Dan rádjegielddat leat Eura, Huittinen, Köyliö, Loimaa, Oripää ja Pöytyä.
Giljobaš
Giljobaš (Anser erythropus) lea čuonjáloddi. Dan lagaš fuolki lea stuoragiljobaš. Dán lottis leat máŋga namahusat davvisámegillii dego uhcagilljá, unnagilljá, ruođa, uhcaciellá, unnaciellá ja uhcit gálbbenjunčuonjá. Dat lea bárbmoloddi.
Vilgesnierčuonjá
thumb|250px|Vilgesnierčuonjá thumb|250px|Vilgesnierčuonjá Vilgesnierčuonjá (Anser brachyrhynchus) lea čuonjáloddi. Vilgesnierčuotnjága earuha bures dan vilges nierain, mas dat lea ožžon namage. Muđui dan oaivi ja čeabi leat čáhppat.
Girona gielda
Giron lea gávpotgielda Davvi-Ruoŧas Norrbottena leanas.
Kroatia
Gáldut
🇪🇺
Taytu Betul
Nuorravuohta ja náittosdilli
Lea jáhkehahtti ahte Taytu Betul riegádii jogo jagi 1850 dahje jagi 1851. Daningo riegádanbeaivvi ii atnán 1800-logu Etiopias dehálažžan nu ahte ii leat vejolaš diehtit dárkilis riegádanbeaivvi. Taytu goittotge gulai sohkii mii lei stivren davvi-Etiopia 1600-logu rájes. Taytu bearrahis lei njeallje máná ja bearraha dihte son lei oahpan oalle eahpedábálaččat olu. Son máhtii čállit ja lohkat amharagiela ja ipmirdii Etiopia ortodoksalaš girkus geavahuvvon liturgiijagiela nappo ge’ezgiela. Dasa lassin Taytu lei diktačálli, begena čuojaheaddji ja čeahpes šáhkkaspealli.
Suoma guovlogielddat
Jagi 2005 álggu rájes Suoma gielddat leat juhkkojuvvon 77 guovlogildii. Guovlogieldaortnet lea váldojuvvon geavaheapmái jagis 1994.
Ruovttueatnan gielaid guovddáš
Ruovttueatnan gielaid guovddáš (suomagillii Kotimaisten kielten keskus dahjege KOTUS, ruoŧagillii Institutet för de inhemska språken) lea Suoma stáhta gielladieđalaš dutkanlágádus, mii dutká suomagiela, ruoŧagiella, davvisámegiela, anárašgiela, nuortalašgiela, románagiela ja seavagiela.
Čakčamánu 4.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Čakčamánu 3., Čakčamánu 5.
Nokia (gávpot)
Nokia lea Suoma gávpot Pirkanmaa eanangottis. Dan rádjegielddat leat Hämeenkyrö, Pirkkala, Sastamala, Tampere, Vesilahti ja Ylöjärvi.
Čakčamánu 3.
Čakčamánu 3. lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 246. (gárgádusjagi 247.) beaivi. Jagis leat vel 119 beaivvi.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Čakčamánu 2., Čakčamánu 4.
Surahammara gielda
Surahammara gielda (ruoŧagillii): Surahammars kommun) lea gielda Davvi-Ruoŧas Västmanlándda leanas.
Čoahkkebáikkit
Vuolde lea listu čoahkkebáikkiin gielddas Surahammara gielda.
Oxford
Oxford lea gávpot Englánddas Stuorra-Británnias. Gávpoga olmmošlohku lea 149 800 ja viidodat 45,59 km².
Divttasvuotna
Divttasvuotna lei gielda Nordlándda fylkkas. Dan rádjegielddat leat lullin ja oarjin Hábmir, davvin Bálat Ruoŧŧa.
Lidköpinga gielda
Lidköpinga gielda lea gielda Ruoŧas Oarje-Götalándda leanas.
Biehttalanvearba
Suomagiella
Ind. pres. Imperatiiva            Optatiiva sg. pl. sg. pl. sg. pl. 1 en   emme                                -       älkäämme 2 et   ette        älä   älkää             älä     älkää 3 ei   eivät                               älköön  älkööt
Giemasámegiella
Sánit
Ågå niråma buårebåst,<BR> nute åtzån sargabåst.<BR> Taide sun monia lij aigåmasz<BR> sarågåin uålgatamasz
Kyrillalaš alfabehta
Kyrillalaš alfabehta lea alfabehta Ruoššas, Ukrainas, Vilges-Ruoššas, Bulgárias, Makedonias ja Serbias. Kyrillalaš alfabehtat leat maid anus gielddasámegielas.
Islánddaheasta
Historjá
Islánddaheasttaid máttut bohte Islándii várra vikiŋgaáigge skandinávaid mielde jagiid 860 ja 935 gaskkas. Dáža ođđaássiid čuvvo sisafárrejeaddjit Irlándda, Mansullo ja Skotlándda oarjesulluid dáža koloniijain. Dát maŋit ođđaássit bukte mielddiset ponniid, mat eará báikkiin čálge vehážiid mielde shetlánddaponnin, badjeeatnanponnin ja connemaran. Dát seahkanedje ovddeš elliin. Lea maiddái vejolaš, ahte heasttain lea leamaš oktavuohta jakutiaponniin, ja nálli muittuha fysalaččat maiddái Norgga ivggoheastta. Eará nálit, main leat seammasullasaš iešvuođat go islánddaheasttain, leat omd. fearsulluidponni ja Norgga vuotnaheasta. Sullii 900 jagi dassái geahččaledje lasiruossanahttit nuortavara nállái, man čuovvumužžan eallit hedjonedje. Jagi 982 Islándda Alþingi (parlameanta) ásahii lágaid, mat gilde buktimis heasttaid Islándii ja nie heaittihedje ruossanahttima. Náli leat dál šaddadan Islánddas buhtisin badjel 1 000 jagi.
Σ
Σ, σ lea bustávva greikkalaš alfabehtas.
Τ
Τ, τ lea bustávva greikkalaš alfabehtas.
Njukčamánu 26.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Njukčamánu 25., Njukčamánu 27.
Nuortalaččaid ja gielddasápmelaččaid gahpirat
Leaskagahpir pooʹvdneǩ dahje poʹvdneǩ
Juos náitalan nisson báhcá leaskan, son sáhttá válljet, háliidago son geavahišgoahtit leaskagahpira pooʹvdneǩ (maiddái poʹvdneǩ ). Juos son ii háliit ođđasis náitalit, son geavaha pooʹvdneǩ-gahpira gitta jápmima rádjái, muhto juos háliidat, son ii geavat gahpira ollege.
Dálvegahpir triiviǩ
Triiviǩ lea nissoniid dálvegahpir ; dievdduid dálvegahpira namma lea peʹlljkeäʹpper.
Dálvegahpir peʹlljkeäʹpper
Peʹlljkeäʹpper lea dievdduid dálvegahpir; nissoniid dálvegahpira namma lea triiviǩ.
Ailo Mikkelsen Gaup
Valáštallankarrieara
Odne orru Ailo, dahje ”Ice man” movt su gohčodit, Kongsbergas. Doppe lea orron jagi 2000 rájes. Son álggii freestyle motocrossain guokte jagi ovdal dan, vuittii norggameašttirvuođagilvvuid, ja lea jagi 2001 rájes gilvvohallan riikkaidgaskasaš gilvvuin. Ailo vuoddjá Honda-buvttadeaddji ovddas ovttain Honda CR 250. Sus lea sierra vuodjinšillju Lampelandas Flesberg-suohkanis, gosa maid lea huksen soktagummi-basseaŋga. Norggas leat dušše guokte dakkár basseaŋga, goappeš priváhta.
Nordic X Elements
Go Bislett Stadionas Oslos ledje Nordic X Elements-doalut, Ailo Gaup lágidii 14. beaivvi geassemánus 2008:s sierra FMX-gilvvu: “Ailo Invitational”. Son bovii čieža FMX-vuoddji USA:s ja Eurohpás. Oassálastit ledje: Ailo Gaup, Ronnie Faisst, Kenny Bartram, Derek Burlew, Massimo Bianconcini, Gabriel Villegas, Øystein Kjørstad og Fredrik Johansson. Dáid gilvvuid vuittii Ailo ieš, vaikko lei dušše njeallje ja bealle mánu mannan go lei oalggi leamašan čuohpaheame ođđajagimánus 2008:s. Dasa lassin ledje maid Vert- ja streetskating. Diekkár valáštallandoalut eai leat goasse Norggas lágiduvvon ovdal.
Filmmat
Ibsen-jagi oktavuođas 2006:s ráhkaduvvojedje máŋga filmma Henrik Ibsena teáhterbihtáid vuođul. Dát ráidu gohčoduvvui “Ekko av Ibsen”. Ailo nevttii Ryszard “Dobbel salto”-filmmas mii lei Ibsena “Byggmester Solness” bihttá. Jagi 2008:s nevttii son norgga filmmas “Jernanger”, maid Pål Jackman rešisserii.
Kurów
Kurów lea gilli Polenis.
Belize
Belize lea riika Gaska-Amerihkás. Riikka oaivegávpot lea Belmopan, ja dan stuoramus gávpot lea Belize City.
Turkmenistan
Vuođđodieđut:
Virggálašgiella:
Ruhta: Manat
Njalla
Njalla lea unnalágan dimbariin ráhkaduvvon muorravisti, mii lea biddjojuvvon stoalppu ala moadde mehter eatnama bajábealde. Ráidalassan adnojuvvo gassa dimbar masa feraku bániid. Njalat leat leamašan anus lea ain anus Sámis, Alaskas ja Kanádas.
Guovža
Ruškesguovža
Stuorimus ruškesguovža lea kodiakguovža (Ursus arctos middendorffi), vuollešládja mii sáhttá šaddat seamma stuoris ja vel stuorit nai go jiekŋaguovža. Dat gávdno dušše moatti sullos olggobealde Alaska. Meastta seamma stuora ruškesguovža gávdo maiddái Kamtsjatkanjárggas ja Parammushirsullos Ruoššas, muhto diet guovža, mii gohčoduvvo kamtsjatkaguovžan, ii leat dohkkehuvvon sierra vuollešládjan. Eambbo dovddus dáidá amerihkálaš vuollešládja leat, grizzlyguovža (Ursus arctos horribilis), man ollu dutkit oaivvildit gullat oktasaš vuollešládjii eurasialaš ruškesguovžžain (Ursus arctos arctos). Datte leat ain ollu vástitkeahtes gažaldagat, ja danne oaivvildit oallugat ahte dat gullaba goabbatge vuollešládjii. Eurasialaš ruškesguovža lea dábálaččat unnit go namuhuvvon amerihkálaš vuollešlájat, muhto dat sáhttá maid rievddadit.
Atferd
Brunbjørnen er ikke revirhevdene, men har leveområder som kan overlappe andre bjørners. Bjørner som lever i kystnære strøk har gjerne et mindre leveområde (50-250 km²) enn innlandsbjørner, som gjerne trenger et større aral, opp mot 700–1000 km², for å sikre seg nok føde. Leveområder på opp mot 2600 km² har blitt registrert, men gjennomsnittet ligger, uavhengig av kjønn, på ca. 73-414 km². Binnenes leveområde utgjør gjerne 40-50 % av hannenes, slik at en hann ofte dekker et område hvor det inngår flere binner.
Reproduksjon
Hvis en hannbjørn treffer ei binne med unger, vil han kunne angripe og drepe ungene for å få binna brunstig slik at han kan pare seg med henne. Man antar at hannbjørnene kan huske hvilke binner de har paret seg med tidligere år slik at de ikke dreper unger de er far til.
Det er kjent at brunbjørner kan parre seg med andre arter i slekten Ursus og få fertilt avkom.
Ernæring
Brunbjørnen spiser nærmest alt. Mest vanlig er imidlertid en diett som består av ca. 60–90 % røtter, knoller, gress, urter, korn, nøtter, bær og frukt. De spiser imidlertid også insekter, gnagere, hjortedyr, beitedyr, fisk og kadavre (herunder kadavre av sjødyr). Der det finnes svartbjørn hender det at den dreper og spiser denne også. I Alaska, Britisk Columbia, og Kamtsjatka (Russland) er den også kjent for å fortære store mengder laks når denne går opp i elvene for å gyte om høsten. Når tilgangen er størst, spiser den gjerne bare hodet og skinnet, siden dette er mest fettrikt og gir mest energi med tanke på vintersøvnen.
Den norsk/svenske bestanden
Det blir holdt individer i fangenskap ved flere opplevelsessentre i Norge.
Goahppilfálli
thumb|250px|Goahppilfálli. thumb| Accipiter gentilis
Bodena gielda
Bodena gielda lea gielda Davvi-Ruoŧas Norrbottena leanas.
Jeaggehávut
Jeaggehávut (Circus cyaneus)
Pälkäne
Gilit
Haltia, Luopioinen, Kuohijoki, Kyynärö, Padankoski, Puutikkala, Rautajärvi, Ämmätsä, Evinsalo, Kajantila, Kantola, Karviala, Kaukkala, Kouvala, Lemmettylä, Miemola, Mustilahti, Okerla, Sairiala, Säynäjärvi, Vahdermetsä
Suoidnečiksa
Suoidnečiksa (Anas querquedula) lea vuojašloddi. Suoidnečiksa lea beallebuokčevuojaš.
Johan Turi
Johan Turi (1854–1936) lei boazosápmelaš ja girječálli. Son riegádii 12.3.1853 Norgga Guovdageainnus, Ávžžis, ja jámii 30.11.1936 Ruoŧa Čohkkirasas. Turi lei sámi girječálli, duojár ja dáiddár. Girkogirjjis lea su namma čállojuvvon Johannes Thuri. Su váhnemat leigga Ole Olsen Turi ja Inger Aslaksdatter Logje.
Liŋkkat
https://web.archive.org/web/20110925061738/http://www.arkivverket.no/arkivverket/Arkivverket/Samisk-arkiv/Nettutstillinger-Neahttacajahusat/Johan-Turi-girji-MUITTALUS-SAMID-BIRRA-100-jagi/Ollasuhttit-niegu-callit-girjji-samegillii
Cuoŋománu 1.
'''Cuoŋománu 1. beaivi''' lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 91. beaivi (gárgádusjagi 92. beaivi). Jagis leat vel 274 beaivve.
Suoločielgi
thumb|Suoločielggi gilli Suoločielgi lea gilli Anára gielddas. Suoločielggi gilis lea Suoločielggi turistaguovddáš.
Eurohpá uniovdna
Gáldut
🇪🇺
Vuolši
thumb|Vuolši Vuolši lea rupmaša vuohki dustet vahátlaš ávdnasiid nugo baktearaid dahje billašuvvan seallaid. Vuolši galgá jávkadit sivalačča ja vel čorget eret billašuvvan seallaid nu ahte gorut sáhttá divvut dan mii lea vaháguvvan.
Cuoŋománu 23.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Cuoŋománu 22., Cuoŋománu 24.
Perho
Gilit
Alajoki, Haukka, Humalajoki, Jänkä, Kirkonkylä, Kivelä, Kivikangas, Kellokoski, Kokkoneva, Korkiakangas, Korpela, Liukko, Mehtä-Poranen, Mustamaa, Mäkelä, Mökälä, Möttönen, Oksakoski, Peltokangas, Salamajärvi, Taipale
Åmåla gielda
Åmåla gielda lea gielda Ruoŧas Västra Götalándda leanas.
Arvi
Sittardit
Vel unnit arvi go savda. Go sittarda de ii boađe go muhtun arvečalbmi.
Váibmu-geahpes-jiellun
Ovdal go álggaha jielluma ferte dárkkistit leago pasienta dieđuheapme ja vuoigŋágo pasienta.
Guškkástat
Guškkástat (Numenius phaeopus) lea loddi.
Harry Potter
Harry Potter lea unna noaiddáš eaŋgalas girječálli J. K. Rowlinga girjjiin.
Laos
Laos lea riika Ásias.
Malaysia
Malaysia (maiddái gohčoduvvon Malesia ) lea riika Ásias. Dan oaivegávpot lea Kuala Lumpur. Malaysia olmmošlohku lea sullii 29 miljovnna, ja viidodat lea 330 803 njealjehaskilomehtera. Malesia rádjeriikkat leat Thaieana, Indonesia, Singapore ja Brunei. Riikka virggálaš giella lea maláijagiella.
Ohcejoga girku
Ohcejoga girku vihahuvvui geavahussii jagis 1850–1853
Silvia
thumb|Dronnet Silvia [[Oslos (2005).]]
Merkurius
3. Váimmus - 2000 km guhku suonjar]]
Iešvuođat
Merkurius lea geađgeplanehta, mii mearkkaša ahte dan giera lea garas. Dat lea unnimus geađgeplanehta, čađamihttu lea 4879 kilomehter ekváhtora buohta. Dat lea sullii guokte viđadasa Eatnama čađamihtus. Merkurius lea sullii 70% metálla ja 30% silikáhtta. Planehtas lea nubbi stuorimus suohkatvuohta beaivvášgottis, dat lea 5,43 g/cm3. Eatnama suohkatvuohta lea 5,515 g/cm3.
Cuoŋománu 27.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Cuoŋománu 26., Cuoŋománu 28.
Musihkka
Musihkkii gullá lávlagiid ráhkadeapmi, daid árvvoštallan, musihkkahistorjá oahppu ja olu eará áššit. Olbmot ráhkadit ja buktet ovdan musihkka máŋgga ládje ja dat rievddada kultuvrraid gaskkas. Muhtun lohket ahte dihto musihkkasuorgi ii leat albma musihka, nugo 1900-logus lohke jazza birra dahje 1980-logus garralágan punkka birra. Musihkkasuorggit leat máŋggaláganat nugo pop-musihkka, árbevirolaš musihkka, vuoiŋŋalaš musihkka ja mánáidlávlagat.
Musihkka sáhttá leat dehálaš oassi olbmo eallimis. Dat sáhttá leat oassi oskkus, doaluin, heajain ja eará kultuvravásuin. Musihkka lea muhtun olbmuide ájanas ja earáide fas virgi.
Elektralaš vuosttaldus
Ávdnasat jođihit rávnnji iešguđet ládje. Muhtun metállat nugo veaiki ja alumiidna leat buorimusat jođihit rávnnji. Muhtun ávdnasat eai jođit obanassiige ja dakkárat gohčoduvvojit elektralaš elektralaš erreldahkan dahje elektralaš guđjun. Dakkár ávdnasat lea plastihkka, geađgi ja áibmu.
Beaivváš
Go hydrogena nohká
Beaivvážis ii leat nu olu mássá ahte dat bávkkiha supernovan. Dat baicce 5 miljárda jagi geažes stuorrugoahtá rukses jiehtanassan. Go beaivváš lea rukses jiehtanas de dat lea nu stuoris ahte dat njielasta Merkuruiusa, Venusa ja vissa eanaspábba nai.
Lars Jacobsen Hætta
Guovdageainnu stuimmit
Váldoartihkal: Guovdageainnu stuimmit
Cuoŋománu 28.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Cuoŋománu 27., Cuoŋománu 29.
Konrad Nielsen
Dutkan
Helssegis logai Nielsen fennougristihka, gos oahpaheaddjin lei E.N.Setälä, ja dutkanbarggus čálii son 1911:s Buolbmát-sámegiela kvantitehta birra. Nákkáhallama geahččalanlogaldallamis ákkastalai son fennougristihka historjjálaš oainnuid vuostá, ja doarjjui dan ahte ealli gielaid guorahallama galgá vuoruhit.
Tokio
thumb|Tokio prefektuvra thumb|Tokio satellihttagovas
Tokio dahje Tokyo ( Tōkyō) lea Japána oaivegávpot. Olmmošlohku lea 12,570,000 ja viidodat 2,187.08 km².
Aljaksandr Lukašenka
Aljaksandr Rigoravič Lukašenka (r. borgemánu 30. 1954) lea vilgesruoššalaš politihkkár ja Vilges-Ruošša dálá presideanta.
Lenita Airisto
250px|right|thumb|Lenita Airisto Helssega girjemeassuin jagi 2010.
Pomarkku
Pomarkku lea Suoma gielda Satakunta eanangottis. Dan rádjegielddat leat Kankaanpää, Merikarvia, Pori ja Siikainen.
Gilit
Riutta, Honkakoski, Kiilholma (Kilholm), Kivijärvi, Laitila, Längelmäki, Tuunajärvi, Uusikylä (Hultet), Ruokejärvi, Haapakoski, Harjankoski
NATO
Historjá
Galbma soađi áigge leigga USA ja Sovjetlihttu vašálaččat, muhto eaba soađáskan gal. Dakkárlágan soahti ii lean várra sávahahtti, go goappá nai bealde ledje váimmusvearjjut mat sáhtte dagahit stuora roasuid. Go Warsawa-lihttu bieđganii 1991, de NATO stuorimus áitta jávkkai, ja lihttu álggii ođasnuvvat.
Váldočálli
thumb|right|175px|NATO dálá váldočálli [[Jens Stoltenberg.]]
Lïkssjuo
Historjá
Báikegoddi gullá Ubmeje tjeälddie čerrui. Ubmeje tjeälddie ledje dolin 1600-logus vuovdesápmelaččat dassážii go vuovdesámi kultuvra jávkkai guovllus, ja dálá Ubmeje tjeälddie leat badjesápmelaččat.
Indoeurohpálaš gielat
Indoeurohpálaš gielaide gullet stuorámus oassi Eurohpá ja Ásia gielain India rádjái. Dat lea eanemus dutkojuvvon giellajoavku ja das leat eanemustá hállit.
Klassifiseren
Slávalaš gielat
Pakistan
Pakistan lea riika Ásias. Dan rádjeriikkat leat Afghanistan, Kiinná, India ja Iran.
Telemárkku fylka
Telemárku lei Norgga fylka, man rádjefylkkat ledje Vestfolda, Buskerud, Hordalánda, Rogalánda ja Nuorta-Agder. Fylkka hálddahusguovddáš ja stuorámus gávpot lei Skien. Fylkka olmmošlohku lei 170 416 ássi.
Cuoŋománu 30.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Cuoŋománu 29., Miessemánu 1.
Sami Usteb
Sami Usteb lei sámi bláđđi man 57 nummira almmuhuvvojedje jagiid 1899–1903. Bláđi goastadii Norgga Samemišuvdna ja dan doaimmaheaddjit leigga suohkanbáhpat Jens Otterbech ja Gudbrand Tandberg.
Outi Pieski
Biografiija
Pieskis lea maiddái čájahusat dáiddaduoji Davviriikkaid olgobealde. Ovdamearkan Londona Southbank Centre diŋgui sus stuorra dáiddabarggu jagi 2016 ja dát riessandáiddabargu Falling Shawls lei olles jagi 2017 doppe oidnosis.
Oarjel-Agdera fylka
Oarjel-Agder dahje Oarje-Agder lei Norgga lulimus fylka. Dan rádjefylkkat leat Rogalánda oarjin ja Nuorta-Agder davvin ja nuortin. Mearrarádji lea 709 km guhkki. Fylkka olmmošlohku lea 175 290 ássi (suoidnemánu 1. b. 2012). Oarjel-Agdera hálddahusguovddáš lea Kristiansand.
Fylka vuođđuduvvui jagis 1685 ja oaččui dálá nama jagi 1919.
Fylkii gullet 15 gieldda, maid oktasaš viidodat lea 7 279 km².
Jiellevári gielda
Jiellevárri dahjege Váhčir  lea gielda Davvi-Ruoŧas Norrbottena leanas.
Pooʹvdneǩ
thumb|250px|right|Nuortalaš leaska gođđá árbevirolaš ullosuohku. (Govven: Antti Hämäläinen) thumb|250px|right|Beavddi alde lea šerresalit gahpir mii lea Ruošša bealde pooʹvdneǩ. (Govven: Eirin Roseneng)
Ilomantsi
Ilomantsi (gárjilgillii: Il'manči, Ilomančči) lea Suoma gielda Davvi-Gárjila eanangottis. Ilomantsi rádjegielddat leat Joensuu ja Lieksa.
Gilit
Ahvenjärvi, Hattuvaara, Haukivaara, Huhmarisvaara, Huhus, Iknonvaara, Ilaja, Ilomantsi, Issakka, Kakkaravaara, Kakonaho, Kirvesvaara, Kivilahti, Kivilampi, Kokkokangas, Kontiovaara, Korentovaara, Kuolismaa, Kuuksenvaara, Käenkoski, Köpönvaara, Lapinniemi, Lapiovaara, Lehtovaara, Liusvaara, Lokanlahti, Longonvaara, Lutikkavaara, Maukkula, Marjovaara, Mekrijärvi, Melanselkä, Mutalahti, Möhkö, Naarvansalo, Nehvonniemi, Nuorajärvi, Ontronvaara, Ostronsaari, Paavonvaara, Pallosenvaara, Patrikka, Pihlajavaara, Piilovaara, Putkela, Ryökkylä, Siitarinvaara, Sonkaja, Tokrajärvi, Tykkylänvaara, Tyrjänsaari, Viitavaara, Vuottoniemi
Ole Henrik Magga
thumb|300px|right|Sámedikki vuosttaš presideanta Ole Henrik Magga ovttas [[Tenzin Gyatso|Dalai Lamain jagi 1989]] thumb|300px|right|Sámedikki vuosttaš presideanta Ole Henrik Magga ovttas [[Tenzin Gyatso|Dalai Lamain jagi 1989]] thumb|300px|right|ON bissovaš foruma vuosttáš ságadoalli Ole Henrik Magga
Miessemánu 3.
'''Miessemánu 3. beaivi' (Válborbeaivi'') lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 123. (gárgádusjagi 124) beaivi. Jagis leat vel 242 beaivvi.
Nostradamus
Michel de Nostredame (Látheniseret: Nostradamus; riegádan skábmamánu 14. dahje 21. beaivvi jagi 1503 – jápmán suoidnemánu 2. beaivvi jagi 1566) lea dábálaččat jorgaluvvon láhttengillii Nostradamus. Son lei fránskkalaš apotehkár ja oaidni ja diehtti, gii almmustahtii einnostusčoakkáldagaid mat šadde bivnnuhat máilmmiviidosaččat. Nostradamusa Einnostusat –girjji (Les Propheties) vuođul son lea beakkáneamos. Vuosttas prentehus almmustuvai jagi 1555. Dan ráje go girji ilmmai, girjjit leat hárve nohkkon Nostradamusa jápmima maŋŋá. Son lea geasuhan doarjaleaddjijoavkku, ovttas populára preassain, dainna lágiin ahte dat olbmot jáhkket Nostradamusa einnostan máŋgga mearkkašahtti máilmmidáhpáhusa. Einnostusat leat muhtin dáhpáhusain bálddalastojuvvon heivehallon bohtosiidda, mat gusket nággejuvvon Biibbala koda, nugo maiddái iešguđetlágan navdojuvvon einnostusbargguidege.
Oaidni
Son dalle álggii čállit girjjistis, váldoáššis fránskkalaš, ovtta duháha njealjitvearssa birra. Dat sisttisdoallá eanas einnostusaid beaivemeriid haga. Daid einnostusaid vuođul son lea beakkáneamos odne. Vaikko son vásihii iežas suojuheapmen oskkolaš fanatihkkariid dihte, goittotge son hutkkai metoda sevnnjodahttit dárkkuhusas geavahettiin “Virginála” syntávssa; sátneleaikkat ja iešguđetlágan gielaid seaguhusat dego greikagielas, itáliagielas, láhttengielas ja provençalgielas. Teknihkalaš sivaid geažil daid almmustahttin dáhpáhuvai golmma oasis (goalmmát oasi ja maŋimuš oasi olggosaddi orui leamen vuostehágolaš álggahit dan aivve gaskkas “Siecles” [Čuohtejagit], dahje 100 vearssa girjji), maŋimuš vihttalogigávcci njealjitvearssa čihččet “Siecles” [Čuohtejagit] eai leat seailon ovttage prentehusas otnábeaivái.
Barggut
Almmenáhkit: su birgetmeahttumit bivnnuheamos barggut, mat ledje almmustahtton jahkásaččat jagis 1550 dassážii go son jámii. Son dávjá almmustahtii guokte dahje golbma jagis, namuhuvvon juogo Almanachs (dárkkes einnostusat), Prognostications (einnostusat) dahje Presages (eanet generaliserejuvvon einnostusat). Nostradamus ii lean dušše beare einnosteaddji, muhto maiddái ámmátbuorideaddji. Dihtosis lea ahte son čálii goittotge guokte dálkkasdieđalaš girjji. Okta lei earenoamáš friija jorgalus (id est “parafrása”) girjjis Protreptic of Galen (Paraphrase de C. GALIEN, sus l´Exhortation de Menodote aux estudes des bonnes Artz, mesmement Medicine). Su nubbi dakkár girji lei nu gohččoduvvon Traité des fardemens (prinsihpas dálkkasdieđalaš vuoššangirji, mas vuohon ledje earáin lonejuvvon materiálat) masa son lasihii govvádusa metodain, maid son geavahii rohttudávdda dikšumii – mat eai doaibman, juobe vara beasaheapmige ii veahkehan. Seamma girji govvida maiddái kosmetihka buvttadeami.
Per Isak Juuso
thumb|250px|right|Pärlälven i Jokkmokk
Per Isak Nikolaus Juuso (r. miessemánu 1. b. 1953 Gárasavvonis, Ruoŧas ) lea Ruoŧa sápmelaš duojár ja dáiddár.
Eurovision lávllagilvvohallan 1957
Eurovision lávllagilvvohallan 1957 ordnejuvvui Frankfurtas, Duiskkas. Gilvvohallama vuittii Vuolleeatnamiid Corry Brokken.
Fearagiella
Guovlu
Fearagiella hállojuvvo Fearasulluin, gos fearagiela hálla sullii 50 000 olbmo. Dánmárkkus lea sullii 25 000 fearagiela hálli.
Juovlamánu 9.
'''Juovlamánu 9. beaivi''' lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 343. (gárgádusjagi 344.) beaivi. Jagis leat vel 22 beaivve.
Afrikánsagiella
Afrikánsagiella gullá indoeurohpálaš gielaid germánalaš gielaid oarjejovkui.
Šaamšiǩ
Laakk
Laakk lea gahpira vuođđu mii báhcá liinni vuolde čihkosii go liidni geavahuvvo. Dan oasi hearvvat leat dušše čoarvvi alde. Gahpervuođu hearvvat leat dávjá ruossa ja dan birra iešguđetlágan bearalgierddut. Maŋŋeoaivvi buohta fas eai leat hearvvat ollege. Dan áigge go álkit oastit bearraliid, hearva valjit, muhto go ii lean nu álkit, de laakk lei uhcit hervejuvvon.
Joensuu
Joensuu gullá Joensuu guovlogildii, gos lei 31.12.2004 115 360 ássi. Joensuu guovlogildii gullet Joensuu lassin Eno, Ilomantsi, Kontiolahti, Liperi, Outokumpu, Polvijärvi ja Pyhäselkä gielddat. Dáin Ilomantsi ii leat mielde Joensuu guovllu guovloovttasbargguin.
Juovlamánu 10.
'''Juovlamánu 10. beaivi''' lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 344. (gárgádusjagi 345.) beaivi. Jagis leat vel 21 beaivve.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Juovlamánu 9., Juovlamánu 11.
Min Áigi
Min Áigi lei sámegiel áviisa. Min Áigi vuođđuduvvui oasussearvin 1993:s ja ulbmilin lei almmuhit friddja ja sorjjasmeahttun aviissa sámi álbmogii. Aviissa váldogiella lei davvisámegiella. Vuosttaš nummar bođii olggos miessemánu 22. 1993 ja dan máŋŋil aviisa bođii olggos dábálaččat guovtte geardde vahkus.
Holosena
Holosena lea dáláš geologalaš áigodat. Dat áigodat álggii pleistosena-áigodaga maŋŋá sullii 11 650 jagi dassái (sullii 9 600 jagi oáá).
Hermann Hesse
Mánnávuohta ja nuorravuohta
Hermann Hesse elii su eallima vuosttas jagiin birrasiin, gos svábalaš pietismma jurdagat váikkuhedje gávpoga atmosferii. Jagi 1888 bearaš fárrii Baselii ja orui doppe vihtta jagi, muhto bođii dan maŋŋel ruovttoluotta Calwii. Hesse čađahii láhttenskuvlla Göppingenis ja čuovvovaččat son álggii studeret Maulbronna evangelalaš-luteránalaš semináras, muhto son lei biddjon eret skuvlejumis.