cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Some Thoughts Concerning Education
Vuostáiváldin ja árbi
Dát oahpahan vuogit ledje maid guovddášis Maria Montessori metodain 1900-logus. Cleverley ja Phillips mielde tv-ráidu Sesame Street vuođđuda maid ”Locke navdosiidda – dan ulbmilin lea leamašan addit unnitoasát mánáide, erenomážit sis gávpogiin, vuođđo jurdagiid ja vásáhusaid masa sin biras ii dábálaččat atte vejolašvuođa”. 1900-logu lea hálddašan máŋggaláhkai, dego dát čállit čujuhit, ”luonddu ja divššu” nákkáhallan, dego fas Locke jahkečuohti ii lean. Locke optimisttalaš ”birassuodjaleapmi”, dego dohkálaš su teavsttas, ii leat šat dušše morálaš ášši – dat lea maiddái dieđalaš ášši.
Geahča maid
Philosophy of education Of the Conduct of the Understanding
Bruttoálbmotbuvttadus
Bruttoálbmotbuvttadus mihtida, man ollu báikki ekonomalaččat buvttadá.
Bruttoálbmotbuvttadus olbmo vuostá (per capita) čájeha, man rikkis riika lea.
Heinola guovlogielda
thumb|150px|Heinola guovlugielda Heinola guovlogielda lea okta Suoma guovlogielddain Lulli-Suoma leanas. Dasa gullá golbma gieldda ja dan LAU 1 (NUTS 4) -nummir lea 072.¨
Historjá
Nuorta-Häme guovlogieldda namma molsojuvvui 1.1.2001 Heinola guovlogieldan.
Ulvila
Ulvila lea Suoma gávpot Satakunta eanangottis. Dan rádjegielddat leat Harjavalta, Kokemäki, Nakkila ja Sastamala.
Gilit
Friitala, Haistila, Harjunpää, Kaasmarkku, Lattomeri, Rantala, Ravaninkylä, Suosmeri, Vanhakylä
Ahmauksenkylä, Järventausta, Kangas, Koski, Leineperi, Levanpelto, Palus, Saarijärvi
Deanušaldi
Deanušaldi dahje Deanu šaldi sáhttá mearkkašit:
London
London lea Ovttastuvvan gonagasriikka ja Englándda oaivegávpot.
Nomen
Nomen lea oktasaš namma njealljái sátneluohkkái: substantiivvaide, adjektiivvaide, pronomeniida ja lohkosániide. Substantiivvat ja pronomenat sojahuvvojit buot kásusiin ja loguin. Substantiivvat sojahuvvojit loguin ovttaid- dahje máŋggaidlogu mielde ja pronomenat ovttaid-, guvttiid- ja máŋggaidlogu mielde.
Dearbma boahtá láhtengielat sánis nomen (’namma’).
Čoahkkisvuohta
Čoahkkisvuohta
Čakčamánu 21.
Čakčamánu 21. lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 264. (gárgádusjagi 265.) beaivi. Jagis leat vel 101 beaivvi.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Čakčamánu 20., Čakčamánu 22.
Dárogiella
Dárogiella lea skandinávalaš giella, mii gullá indoeurohpálaš gielaid germánalaš gielaid davvejovkui.
Čakčamánu 19.
Čakčamánu 19. lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 262. (gárgádusjagi 263.) beaivi. Jagis leat vel 103 beaivvi.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Čakčamánu 18., Čakčamánu 20.
Space Invaders
Space Invaders (, Supēsu Inbēdā) lea arkádaspeallu, man Toshihiro Nishikado lea ráhkadan. Speallu almmuhuvvui jagis 1978. <!--Sitä valmisti Taito Corporation ja myöhemmin lisenssillä Yhdysvalloissa Bally Midway. Japanissa julkaistua Space Invadersia pidetään yhtenä kaikkien aikojen merkittävimmistä videopeleistä. Vaikkakin peli on nykystandardeilla mitaten alkeellinen, se oli (esimerkiksi Pac-Manin ja Breakoutin ohella) eräs modernin videopelin uranuurtajista.
Peli-idea
Pelaaja liikuttelee ruudun alalaidassa olevaa lasertykkiä vasemmalle ja oikealle ampuen yläpuolelta rivimuodostelmassa lähestyviä avaruusolentoja. Viholliset "marssivat" edestakaisin ja jokaisen käännöksen yhteydessä siirtyvät hieman alaspäin. Tehtävänä on tuhota niin paljon vihollisia kuin mahdollista väistellen samalla niiden ampumia säteitä ja pommeja, joiden osumasta lasertykki tuhoutuu. Jos lasertykki tuhoutuu kolme kertaa, tai yksikin avaruusolioista pääsee ruudun alalaitaan saakka, peli loppuu. Silloin tällöin ruudun yläreunaan ilmestyy bonus-avaruusalus, jonka tuhoamisesta saa lisäpisteitä.
Sitä mukaa, kun pelaaja tuhoaa vihollisia, ne nopeuttavat liikkumistaan, kunnes ruudulla on vain yksi nopeasti liikkuva avaruusolio. Kun se on tuhottu, tulee ruutuun uusi muodostelma vihollisia, joka aloittaa "marssimisen" yhtä riviä alempaa kuin edellinen erä. Pelaajan lasertykin yläpuolella on neljä suojakilpeä. Niiden taakse voi suojautua vihollisen ammuksilta; kilvet kuitenkin tuhoutuvat pikkuhiljaa osumista.
Videopelejä oli olemassa jo ennen Space Invadersia, ja sen julkaisuaikaan esimerkiksi Atarin Pong-peli oli muutaman vuoden vanha. Space Invaders vangitsi kuitenkin yleisön mielenkiinnon tavalla, jollaista tuskin koskaan on pelien historiassa nähty. Sen science fiction -toiminta ja futuristinen ulkonäkö vetosivat Star Wars -huumaa elävään yleisöön. Pelin konseptissa oli myös ripaus kauhua, sillä se heitti pelaajan epätoivoiseen taisteluun maailman pelastamiseksi ulkoavaruuden tunkeutujilta - taisteluun, jonka pelaaja vääjäämättä häviäisi loputtomien avaruusolentorivistöjen jyrätessä pelialueen yli.
Toteutus
left|thumb|Space Invadersin "pöytämalli" Yksi Space Invadersin keskeisistä piirteistä oli, että mitä enemmän vihollisia tuhotaan, sitä nopeamin jäljelle jääneet liikkuvat. Hyökkäysaallon alussa nopeutus on pieni, mutta suurenee dramaattisesti loppua kohti. Toiminto oli alun perin suunnittelematon seuraus pelin ohjelmointitavasta – kun ohjelman piti liikutella harvempia vihollisia, se pystyi päivittämään näytön nopeammin – mutta kehitystiimi päätti säilyttää piirteen.
Space Invadersin keskusyksikkönä käytettiin 2 MHz:n Intel 8080 -suoritinta. Grafiikka toteutettiin yhdellä pääsuorittimen muistiavaruudesta mapatulla bittitasolla. Äänitehosteet tuotettiin kukin erillisellä elektroniikalla.
Vaikutukset
Space Invadersin valtava suosio huomattiin viihdeteollisuudessa. Vuoden sisällä julkaisustaan peli oli tuottanut satoja miljoonia dollareita voittoa, josta suurin osa tuli nuorilta ja kouluikäisiltä lapsilta. Yhdysvalloissa nuorten videopeli-innostus saavutti sellaiset mittasuhteet, että jotkut heistä kerjäsivät rahaa kaduilla, jotta voisivat jatkaa pelaamista.
Yksi Space Invadersin suosion syistä oli uudentyylinen pelitapa: sen julkaisuun saakka videopeleissä oli ollut kello, jonka puitteissa pelaaminen tapahtui. Peli loppui ajan (ja mahdollisen bonus-ajan) kuluttua umpeen. Space Invadersissa peli loppui vasta kolmen "elämän" kuluttua tai muukalaisten laskeuduttua ruudun alalaitaan. Pelaaja saattoi siis pelata niin kauan kuin taidot mahdollistivat.
Ennätystulos
Kirjan Stratford Video Gaming Records, 1980 Premiere Edition (s. 79) Canadian National Exhibition -tapahtumassa saatu Space Invadersin ennätystulos on 1 114 020 pistettä, jonka pelasi kanadalainen 12-vuotias Eric Furrer. -->
Deanušaldi (báiki)
Deanušaldi lea čoahkkebáiki ja hálddahusguovddáš Deanu gielddas. Deanušalddis lea maid heaŋgášaldi, mis lea seamma namma go gilli.
Historjá
1969:s lei dušša okta dállu Deanušaldis ja campingbáiki. Njealljelogi jagis lea Deanušaldi sturron sakka ja 2009:s orrot 565 olbmo Deanušaldis.
Čakčamánu 18.
Čakčamánu 18. lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 261. (gárgádusjagi 262.) beaivi. Jagis leat vel 104 beaivvi.
Urjala
Urjala lea Suoma gielda Pirkanmaa eanangottis. Dan rádjegielddat leat Akaa, Forssa, Humppila, Hämeenlinna, Punkalaidun, Sastamala, Tammela ja Vesilahti.
Gilit
Annula, Hakkila, Hakolahti, Halkivaha, Harittu, Honkola, Huhti, Kamppari, Kehro, Kokko, Laukeela, Menonen, Nuutajärvi, Perho, Puolimatka, Salmi, Tursa, Urjalankylä, Vahonen, Valajärvi, Velkala, Välkkilä
Skábit
Skábit (Sorbus) lea šattosohka mii gullá ruvsušattuide. Dasa gullá 100-200 šlája. Skáhpi lea dábálaš šilljomuorra.
2007
Jahki 2007 merkojuvvo romalaš nummiriin MMVII.
Cihranat
thumb|Leahttospálfu
Cihranat (Apodidae) lea loddečearda. Cihranat leat bárbmolottit. Cihranat sulastahttet spálffuid hui ollu. Cihraniidda gullá leahttospálfu.
Amoc
Amoc, Mikkâl Antti Morottaja dahje anárašgillii Kuobžâ-Saammâl Maati Mikkâl lea anáraš ráp-artista (ráppejeaddji), gii ráppe anárašgillii. Son lea riegádan juovlamánu 24. beaivve 1984 ja lea eret Anáris. Son logai media Sámi oahpahusguovddážis Anáris. Miessemánu 9. 2007 Amoc oaččui Eurohpá nuoraid dán jagi nuorra eurohpálaš -bálkkašumi.
Maen y Bugail
Maen y Bugail lea suolu Kymraeatnamis.
Amoc
Musihkka
Mikkâl Morottaja lea máilmmi vuosttas anárašgillii ráppejeaddji artista. Son geavaha dáiddárnama Amoc, mii boahtá sániin Aanar master of ceremony (Anára seremoniameaštir). Mikkâl álggahii ráppet suomagillii jo badjedásis, muhto molssui giela anárašgillii daningo háliidi ahte olbmot besset gullát dan.
Su bihttá Val moonam taan cooda (Vel manan dán čađa) lei máilmmi vuosttaš anárašgielat ráp-bihttá ja dat almmustuvai Mikseri.net-interneahttasiidduin. Doppe almmustuvai maid nubbi bihtá Kolle Aksu, mii gullui maid Suoma stuorámus mediain Sámi álbmotbeaivve áigge jagis 2005.
Amoc vuosttas cd-single Šaali almmustuvai juovlamánu 13. beaivve 2006. Guovvamánu 6. beaivve 2007 almmustuvai Amoc vuosttas album Amok-kaččâm, man almmustahtii Tuupa Records Oy ja goasttidii Anárašgiela searvi. Skierrus leat maid mielde Guerra Norte, sámeartista Wimme ja nubbi anárašgillii ráppejeaddji Ružže.
Suoma Guovddášbellodat
Suoma Guovddášbellodat (Guovddáš ) lea Suoma politihkalaš bellodat, mii lea vuođđuduvvon jagis 1906. Bellodaga jođiheaddji lea Juha Sipilä, gii lea jagi 2015 rájes maiddái leamaš Suoma stáhtaministtar Juha Sipilä ráđđehusas.
Amoc
Mielde skierruin
Amoc lea mielde maid Guerra Norte-nammasaš ráp-joavkkus.
Stuorraskávli
250px|thumb|Stuorraskávli Stuorraskávli (Larus hyperboreus) lea báiskelottiide gullevaš loddi.
Juovvagáiskkit
Juovvagáiskkit (Dryopteris filix-mas) gullet gáiskkiide.
Aš-šaheada
Aš-šaheada davvisámegiella. Shahadah eŋgelasgiella. الشهادة arábiagillii. Ii leat eará ipmil go Allah ja Muhammed lea su profehta. لا إله إلا الله محمد رسول الله arábiagillii.
Vihtanastit jietna fiila
Vihtanastit teaksta
Arábiagillii أشهد أن لا إله إلاَّ الله و أشهد أن محمد رسول الله
Njeallje veršuvnna
Eaš-hea-du eal-la I-la-hea il-lAllah, wea eaš-hea-du ean-nea Mu-hám-mea-dear ra-su-lul-la
Eaš-hea-du	 eal-la I-la-hea	 il-lal la-hu, wea eaš-hea-du	 ean-nea Mu-hám-mea-dear ra-su-lul-la
ʾašhadu 	ʾan lā ilāha	 illa (A)llāh, wa ʾašhadu	 ʾanna Muḥammada(n) rasūlo (A)llāh
Uhcanjukča
Uhcanjukča (Cygnus columbianus) lea njukčaloddi, mii sulastahttá ollu ng. dábálaš njuvčča, muhto lea ollu uhcit go dat. Uhcanjukča juohkása guovtte vuollešládjii: Cygnus columbianus columbianus Amerihkkás ja Cygnus columbianus bewicki Eurohpás. Sámis uhcanjuvčča sáhttá oaidnit Guoládatnjárgga mearraguovlluin.
Ynys Aberteifi
Ynys Aberteifi lea Kymraeatnama logát stuorimus suolu Ceredigiona eanagottis Teifi-joga njálmmis Gwberta gili buohta. Aberteifi gávpotge ii leat guhkkin eret. Dán áigge suolu lea ássameahttun, muhto doppe lea gávdnon bronsaáigásaš hávdebáiki. Suolu lea luonddugáhttenguovlu ja doppe doaibmá maiddái gussiide rabas šibitgárdi.
Inuit Ataqatigiit
Inuit Ataqatigiit (Albmoga Servodat) lea gurutbealde bellodat Kalaallit Nunaatas.
Leahttospálfu
Leahttospálfu (Apus apus) ii namas fuolatkeahttá gula spálffuide, baicce lea cihralottiide gullevaš loddešládja. Gohčojuvvu muhtumin maid stohkkespálfun.
Inuit Ataqatigiit
Bellodaga oaivil lea, ahte Kalaallit Nunaat livčči iehčanas stáhta.
Frankfurt
Frankfurt lea Duiskka gávpot.
left|200px|thumb|Frankfurt
Čuotnjágat
Čuotnjágat (Anserinae) leat vuojašlottiid (Anseriformes) vuollečearda. Čuotnjágiid vuollečerdii gullet čuotnjágat ja njuvččat.
Čoarbbealdeahkki
Čoarbbealdeahkit leat deahkit, mat olbmos leat golbma pára:
Stuora čoarbbealdehkiid doaibma lea sojahit juolggi maŋosguvlui.
Čoarbbeldehkiid sáhttá gievrudit go hárjehallá. Dakkár hárjehusat leat omd. čeagŋun ja juolgepreassa.
Miessemánu 1.
'''Miessemánu 1. beaivi' (Válborbeaivi'') lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 121. (gárgádusjagi 122) beaivi. Jagis leat vel 244 beaivvi.
Dálvedálkkit eai bistte guhká, jus Válborbeaivvi ovdal oaidná čuotnjága.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Njukčamánu 31., Miessemánu 2.
Guovžur
Guovžur d. jávredápmot (Salmo trutta m. lacustris) lea dápmot, mii eallá sáivačázis.
Čakčamánu 17.
Čakčamánu 17. lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 260. (gárgádusjagi 261.) beaivi. Jagis leat vel 105 beaivvi.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Čakčamánu 16., Čakčamánu 18.
Stáhtaministtar
Stáhtaministtar dahjege oaiveministtar lea stáhta hálddahuslaš olmmoš.
Elektronbárra
Elektronbárra lea guokte elektrovnna mat leat seamma orbitálas atoma siste. Danin go dat leat seamma orbitalas de dat fertejit johtit goabbánai guvlui. Elektronbárra lea doaban dehálaš go ságasta kovaleanta čatnosiid birra. Kovaleanta čanus šaddá go guokte atoma juhket elektronbára.
Nuortamearasuopmelaš gielat
thumb|upright|right|Esttegiel julggaštus iehčanasvuođa birra jagis 1918 thumb|upright|right|Ásahus suoma giela birra jagis 1863 thumb|right|Evangelium Matteusa mielde gárjilgillii jagis 1820 thumb|right|Áhčči min -rohkos nuortaliivigillii jagis 1905
Operatiivavuogádat
Operatiivavuogádat lea vuosttaš prográmma mii biddjo dihtorii. Windows lea dábálaš operatiivavuogádat dihtor (~91% geavahit). GNU/Linux lea friddja operatiivavuogádat (~1-2% geavahit). right|thumb|Tux Fiila:Linux.ogg
Nuortamearasuopmelaš gielat
Nuortamearasuopmelaš gielat leat:
Áhčči min -rohkos eará nuortamearasuopmelaš gielain
Eesti keel (esttegillii) Meie Isa, kes sa oled taevas, pühitsetud saagu sinu nimi, sinu riik tulgu, sinu tahtmine sündigu, kui taevas nõnda ka maa peal. Meie igapäevane leib anna meile tänapäev, ja anna andeks meile meie võlad, kui ka meie andeks anname oma võlglastele. Ja ära saada meid mitte kiusatuse sisse, vaid päästa meid ära kurjast. Sest Sinu päralt on riik ja vägi ja au igavesti. Aamen.
Operatiivavuogádat
KDE čállinbeavdi gávdnot sámegillii 23px, sáhtát instalerejuvvot ja válljet sámegillii Kubuntu GNU/Linuxa distribušuvnna.
300px|Kubuntu 10.10 KDE 4.5.1 davvisámegiella
Nuortamearasuopmelaš gielat
Áhčči min -rohkos eará nuortamearasuopmelaš gielain
Liivi d. rāndakēl (liivigillii) Mạd iza, kis sa vuod touvis, pǖvātộd las sig sin nim. Las tugộ sin vạlikštộks, sin mēľ las sugūg kui touvis nei ka mạ pạ'l. Mạd jega pạvvist leibộ ạuda mạdộn tạmpộ. Un jeta mạdộn mạd vǖlgsd, kui ka meig jetām ummo vǖlgaloston. Un ạla ū meidi k'ertāmiz sizộl, aga pạsta meidi jera siest kunēsst.’ Sinnon jo um se volikšomi un se joud un se ouv bạs lopǟndọkst. Amen.
Operatiivavuogádat
Wubi 12.10 lea almmustahttit. Wubi birgekeahttá instalerejuvvo ja váldit eret juste dego Windows prográmmait. Kubuntu gávdnot sámegillii.
Portable Ubuntu Remix Version 4 slimLZM2 U10.4 (Ubuntu 10.04 LTS) lea almmustahttit. Portable Ubuntu Remix birgekeahttá instalerejuvvo USB-ovttadagaid ja garraskearru ja vuodjit Ubuntu juste dego Windows prográmmait. Ubuntu gávdnot 29 dievas giella. Ubuntu lea GNU/Linuxa ja Unix-lágan operatiivavuogádagain.
Nuortamearasuopmelaš gielat
Áhčči min -rohkos eará nuortamearasuopmelaš gielain
Karjalan kieli (gárjilgillii) Meijän taivahalline Tuatto, olgah pühännü sinun nimi. Tulgah sinun valdu, tulgah tovekse sinun tahto Kui taivahas, mugai muan piäl. Anna meile tänäpäigi meijän jogapäiväine leibü. Prosti meile meijän vellat kui müö prostimmo niile, Ket ollah meile vellas. Älä anna meile puuttuo muaniteltavakse, a piästä meidü pahas. Sinunhäi on valdu, vägi da kunnivo ilmazen ijän. Amin.
Operatiivavuogádat
Unix operatiivavuogádagain
Solaris, HP-UX ja AIX lea Unix operatiivavuogádagain.
Nuortamearasuopmelaš gielat
Áhčči min -rohkos eará nuortamearasuopmelaš gielain
Tveri karjalan kieli (tvergárjilgillii) Tuato miiän, kumbane olet taivahaša, hüvitiätsekan siun nimi; Tulgah siun kuningahuš, olgah siun vällä kuin taivahaša niin i muala; Hengen pideiksi leibiä anna meilä aino; I jätä meilä miiän velat, kuin i müö jätälemä miiän velganiekoila; I älä šuata meidä vaivah, a piässä meidä pahasta; Šiun on kuningahuš i vägi i kaunehuš ijin igäh. Amin.
Operatiivavuogádat
Windows
150px|Maŋimus Windows-veršuvnna
Ailo Gaup
Ailo Gaup (geassemánu 18. b. 1944, Guovdageaidnu – čakčamánu 24. b. 2014, Oslo) lei sámi girječálli ja noaidi. Son orui Oslos. Su váhnemat Nige-Niillas ja Ellána Biret leigga goappešagat johttisápmelaččat, ja son leai ovttas Tone Bøhlein. Ailo Gaup lei muđui journalistta ja oahpaheaddji šamanismas. Gaup čálii iežas románaid ja divttaid dárogillii, muhto su románat leat jorgaluvvon eŋgelasgillii, duiskkagillii, fránskagillii ja polskagillii. Son lei mielde álggahit Beaivváš Sámi Našunála Teáhtera Guovdageainnus, ja lei maid čállán teáhterbihtáid dohko.
Partihkal (sátneluohkká)
Partihkkalat leat rájálaš sátneluohkká sojatmeahttun sánážiidda dahje stávvaliidda.
Operatiivavuogádat
Windows
Windows 11 lea maŋimus Windows-veršuvnna (2021).
Nuortamearasuopmelaš gielat
Áhčči min -rohkos eará nuortamearasuopmelaš gielain
Suomen kieli (suomagillii) Isä meidän, joka olet taivaissa, pyhitetty olkoon sinun nimesi. Tulkoon sinun valtakuntasi, tapahtukoon sinun tahtosi, myös maan päällä niin kuin taivaassa. Anna meille tänä päivänä meidän jokapäiväinen leipämme. Ja anna meille meidän syntimme anteeksi, niin kuin mekin anteeksi annamme niille, jotka ovat meitä vastaan rikkoneet. Äläkä saata meitä kiusaukseen, vaan päästä meidät pahasta. Sillä sinun on valtakunta ja voima ja kunnia iankaikkisesti. Amen.
Partihkal (sátneluohkká)
Davvisámegielas
Sámegielas leat omd.:
Operatiivavuogádat
Mac OS
~4-5% geavahit Mac OS X.
Nuortamearasuopmelaš gielat
Áhčči min -rohkos eará nuortamearasuopmelaš gielain
Meänkieli (meängillii) Meän Isä, joka olet taihvaissa! Pyhitetty olkhoon sinun nimesti. Tulkhoon sinun valtakuntasti. Tapahtukhoon sinun tahtosti, niin taihvaassa ko maan päälä. Anna meile tänäpänä jokapäivänen leipä, ja anna meile antheeksi meän velat, niinko mekki annama antheeksi niile, joilta met olema saamassa. Äläkä vie meitä frästaukshiin, mutta pelasta meän pahasta. Ko sinun oon valtakunta ja mahti ja herraus iänkaikkisesti. Ammen.
Partihkal (sátneluohkká)
Davvisámegielas
1. laktapartihkkalat:
Operatiivavuogádat
Mac OS
300px|Mac OS X Snow Leopard Mac OS X Snow Leopard govva.
Mac OS X v10.8 Mountain Lion, maŋimus Mac OS X-veršuvnna.
Partihkal (sátneluohkká)
Davvisámegielas
2. pre- ja postposišuvnnat:
Operatiivavuogádat
DOS
MS-DOS lea boaris vuogádat. FreeDOS lea DOS-lágan operatiivavuogádagain
Partihkal (sátneluohkká)
Davvisámegielas
3. interjekšuvnnat:
Ynys Amlwch
Ynys Amlwch lea suolu Kymraeatnamis.
Partihkal (sátneluohkká)
Davvisámegielas
5. advearbbat
Derpmoš
250px|thumb|Derpmoš thumb| Riparia riparia Derpmoš (Riparia riparia) lea spálfolottiide gullevaš loddi.
Suorrespálfu
Suorrespálfu (Hirundo rustica) lea spálfolottide gullevaš loddi.
Euro
Euro (€) lea Eurohpa Uniovnna oktasaš valuhta. Euro lea ruhta 19 riikkas.
Euro riikkat
thumb|350px|right|Euro 2015
Kuupik Kleist
Kuupik Kleist (njukčamánu 31. 1958, Qullissat) lea Kalaallit Nunaata oaiveministtar jagi 2009 rájes.
Euro
Euro riikkat
150px|thumb|Euro symbola 300px|thumb|
Kuupik Kleist
Son lea maid bellodaga Inuit Ataqatigiit (Albmoga Servodat) ságadoalli.
Njukča
thumb|250px| thumb|Njuvčča monni
Njukča (Cygnus cygnus) lea njukčaloddi. Njukča lea Suoma álbmotloddi.
Njukčamánnu
Davvisámegillii jagi goalmmát mánnu lea ožžon nama njuvčča mielde dego maiddái bihtánsámegillii njuktjamánno , julevsámegillii snjuktjamánno ja anárašgillii njuhčâmáánu. Nuortalašgillii fas njuhččmään lea jagi njealját mánnu dahjege davvisámegillii cuoŋománnu.
Tampere
Gilit
Aito, Härmä, Herva, Iides, Kämmen, Kauka, Keskusta, Koivisto, Leino, Lentävä, Liela, Messu, Peltoo, Pispala, Raho, Sampo, Tasa, Terä, Tesoma
Beskkoš
250px|thumb|Beskkoš thumb| Delichon urbicum Beskkoš (Delichon urbicum) lea spálfolottiide gullevaš loddi.
Gáiskkit
alt=Gáiskkit|mini|Gáiskkit Gáiskkit gullet gáiskišattuide.
Taivassalo
Taivassalo lea Suoma gielda Varsinais-Suoma eanangottis. Dan rádjegielddat leat Kustavi, Masku, Mynämäki, Naantali, Uusikaupunki ja Vehmaa.
Gilit
Ahainen, Hakkenpää, Halesmäki, Helsinki, Hilloinen, Huitila, Hurunkorpi, Huukainen, Hylkilä, Hyövelä, Ihattula, Inkeranta, Isokorpi, Isosärkilä, Järppilä, Järvenperä, Kahiluoto, Kaitainen, Karhula, Kaustio, Keräsaari, Ketarsalmi, Kirkonkylä, Koivisto, Kouvoinen, Kummila, Kurjala, Kyrö, Lahdenperä, Leikluoto, Lemmetyinen, Lempoinen, Liittinen, Marjunen, Mierla, Mussalo, Onnikmaa, Palo, Pappila, Paltvuori, Punttinen, Rouhu, Sannainen, Santala, Sarsala, Taipale, Tammisto, Toroinen, Touppa, Tuomarainen, Tuomoinen, Uskoinen, Uurna, Vainionperä, Vehanen, Viianen, Vuorenpää, Vuorte, Vähäsärkilä.
Arboga gielda
Arboga gielda (ruoŧagillii): Arboga kommun) lea gielda Davvi-Ruoŧas Västmanlándda leanas.
Čoahkkebáikkit
Vuolde lea listu čoahkkebáikkiin gielddas Arboga gielda.
Čakčamánu 16.
Čakčamánu 16. lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 259. (gárgádusjagi 260.) beaivi. Jagis leat vel 106 beaivvi.
Álbmotlaš olgešbellodat
Álbmotlaš olgešbellodat, Olgešbellodat dahje Olgeš lea Suoma liberálakonservatiiva politihkalaš bellodat, mii lea vuođđuduvvon jagis 1918. Dan jođiheaddji lea Petteri Orpo. Bellodat lea sin 38 áirasiiguin riikkabeivviid nubbin stuorámus bellodat.
Čakčamánu 16.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Čakčamánu 15., Čakčamánu 17.
Čakčamánu 15.
Čakčamánu 15. lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 258. (gárgádusjagi 259.) beaivi. Jagis leat vel 107 beaivvi.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Čakčamánu 14., Čakčamánu 16.
Karen Anne Buljo
Karen Anne Buljo (riegádan suoidnemánu 1. b. 1964) lea sápmelaš girječálli, gii orro Álttás.
Buljo čállá davvisámegillii. Eanemusat su girjjiin leat mánáide ja nuoraide. Šaŋŋera dáfus ođđalágan mánáidgirji lea girji Stephen Borrough, gos Buljo muitala mátkki birra, mii eŋgelas fanas dagai Guoládatnjárgii 1550-logus. Mátkki boađus lei vuosttaš čállojuvvon gáldu sámegillii. Jagis 2018 Buljo čálii diktačoakkáldaga Šiellaspeajal.
Buljo lea guovddaš mielláhttu Sámi girječálliid searvvis, gos son lea 2019 nubbijođiheaddji.
Sámegielat
upright=1.25|right|thumb|Sámegielaid guovllut 1. [[lullisámegiella 2. ubmisámegiella 3. bihtánsámegiella 4. julevsámegiella 5. davvisámegiella 6. nuortalašgiella 7. anárašgiella 8. gielddasámegiella 9. darjjesámegiella]]
Sámegielat leat gielat maid sámit hállet. Sámegielat gullet urálalaš gielaid suopmelaš-ugralaš gielaide. Sámegielat, nuortamearasuopmelaš gielat ja mordvagielat gullet oarjeurálalaš gielaide. Rádjá joavkkuid gaskkas manná davvisámegiela ja anárašgiela gaska. Justa daid gielaid gaska leat 8 isoglossa dahjege gielalaš ráji, mat juhket sámegielaid oarje- ja nuortasápmelaš gielaide.
Klassifiseren
Sámegielat juhkkojuvvojit guovtti jovkui, oarjesápmelaš ja nuortasápmelaš joavkkuide. Davvisámegiela ja anárašgiela gaska leat 8 isoglossa dahjege gielalaš ráji, mat juhket sámegielaid oarje- ja nuortasápmelaš gielaide.
Oarjesápmelaš gielat
250px|right|thumb|Lullisáme- ja dárogiel galba 250px|right|thumb|Davvisáme- ja suomagiel galba Suomas
Nuortasápmelaš gielat
250px|right|thumb|Suoma- ja anárašgiel alfabehta (Borg, jagi 1859) 250px|right|thumb|Gielddasámegiel alfabehta jagi 1933
Dálá servodatlaš dilli
Buot sámegielat leat áitatvuloš gielat, muhto erenomážit ubmi-, biđon ja darjjesámegielat leat hui lahka jávkama.
Dilli Norggas
Norgga vuođđolága mielde sámegielas lea virggálaš stáhtus 12 gielddain: Deanus, Gáivuonas, Guovdageainnus, Kárášjogas, Unjárggas, Porsáŋggus, Loabágis, Divttasvuonas, Snoasas, Raavrevijhkes, Aarbortes ja Plassjes. Čiehča vuosttaš gieldda gullet davvisámegiela giellaguvlui, Divttasvuotna fas julevsámegiela guvlui, ja maŋimus njealje gieldda lullisámegiela giellaguvlui.
Dilli Suomas
Bealli Suoma 9 350 sámis máhttet sámegiela. Suomas hállojuvvo davvisámegiella, anárašgiella ja nuortalašgiella, main anárašgiella dušše Suomas. Buoremus dilli lea davvisámegielas, mii ii leat seamma áitatvuloš go eará sámegielat. Anárašgiela dilli lea vehá buoret go nuortalašgiela, dan dihte go anárašgielat giellabeassedoaibma lea joatkašuvvan guhkit áiggi. Suomas sámiid ruovttuguovllus ássi sámiin lea leamaš riekti geavahit sámegiela virgeolbmuiguin jagi 1992 rájes, muhto virgeolbmuin ii gáibiduvvo sámegielmáhttu baicce geavahuvvojit jorgaleaddjit ja dulkkat.
Suoma sámiid ruovttuguovllus (Ohcejoga, Anára ja Eanodaga gielddat ja Soađegili gieldda davvioassi) mánáin lea riekti lohkat vuođđoskuvllas ja logahagas sámegiela eatnigiellan, váljaávnnasin dahje eaktodáhtolaččat. Dasa lassin giella oahpahuvvo maid ruovttuguovllu olggobealde Oulus, Roavvenjárggas ja Soađegili girkogilis. Sámegiela lea vejolaš čállit studeantadutkosis eatnigiellan. Vuosttas háve dát dáhpáhuvai jagis 1994.
Sámit leat ain juo guovttegielagat, mii dárkkuha dan, ahte sii hállet sámegiela lassin riikkaid váldogiela. Suomas skuvllain oahpahuvvo davvisámegiela lassin maid anáraš- ja nuortalašgillii, vaikke eanas oahpahusas lea davvisámegillii. Sámegielat oahpahusa birrasis leat Suomas sullii 500 oahppi, geain 150 ožžot oahpahusa (davvi-, anár- dahje nuorta-) sámegillii. Váldooassi oahpahusas dáhpáhuvvá 1–6-luohkáin.
Suomas golbma universitehta fállet sámegiela oahpahusa. Oulu universitehta Giellagas-instituhtas lea vejolaš studeret sámegiela váldoávnnasin. Oalgeávnnasin sámegiela lea vejolaš studeret Helssega universitehtas ja Lappi universitehtas.
Dilli Ruoššas
Ruošša beale sámiin dušše sullii 40% máhttet sámegiela. Ruoššas lea hui unnán doarjja sámegielaide. Virgeolbmuin ii gáibiduvvo sámegielmáhttu iige geaidnogalbbain dihtto sámegiella. Gielddasámegiella oahpahuvvo veháš skuvllain vieris giellan. Áhkkilsámegiella lea jo jáddan juovlamánus 2003, go maŋimuš eatnigielahálli Marija Sergina jámii. Darjjesámegiella lea hui áitatvuloš ja dan hállá eatnigiellan vuollel 10 olbmo, geain nuoramus lea riegádan jagis 1937.
Anárašgillii
(Elias Lönnrot, jagis 1854) Ææc´e miij, kii læh olmin, paasotuvos tuu nommot! Aldanos tuu väldekoddat. Læos tuu taattot nuut æædnamest, kuo almest. Adde miijen odne miij juöhepæivac´ læibem! Ja adde miijen miij væælgiidem addagas, nuut kuo mijuv addagas addelep miij væælgogasaidem. Ja æla toalvu miij kivsedossan, poits pææste miij pa´ast, tälle tuust li väldekodde ja vuöime ja kudne nuvvohadna.
(E. W. Borg, jagis 1857) Mii Eec kote läh almest. Pasottum lävus Tu nommad Alda puodus Tuu wäldekoddad. Sados Tuu taattud. nuut eednamest, kuo almest. Adde miijan taan päivi mii jyöche päiväli leipim. Ja adde miijan mii sudoidim addagas, nuutkuo miiuv addagas addelep mii welguliidim. Ja elä tualwu mii kiusadossan mutto päästeh mii paast. Talle Tuu li wäldekodde ja wuöime ja kudne, nuuvhannawuodast.
(Lauri Itkonen, 1902) Mii Eeči, kote lah oolmijn. Pasottum leävus tuu nomm. Poađus tuu väldikodde. Šados tuu táttu eennâm alne, nuutko almeest. Adde miijan onnaa peeivi mii jyehipeäiválii leibi. Ja adde miijan addagas mii suddoid, nuutko mijuv addagas addelep toid, keäh lee mi vuästárikkom. Ja ele jođeet mii kivsadasan. Mut peesti paast. Tastko tuu lii väldikodde ja vyeimi ja kunnee nuuvhannaavuođast.
(dálá veršiuvdna) Mii Eeči, kote lah oolmijn. Pasottum liävus tuu nommâ. Puáđus tuu väldikodde. Šados tuu táttu meid eennâm alne nuuvtko almeest. Adde mijjân onnáá peeivi mii jyehipiäiválii leeibi. Já adde mijjân mii suddoid addâgâs, nuuvtko mij–uv addâgâs adelep toid, kiäh láá mii vuástá rikkom. Já ele jooðeet mii kivsádâsân, mut peesti mii paast. Tastko tust lii väldikodde já vyeimi já kunnee nuvâhánnáá. Aamen.
Davvisámegillii
(boares čállinvuohki) Aćće min, don, gutte læk almin. Basotuvvus du namma. Bottus du rika. Śaddus du datto, moft almest, nuft maidai ædnam alde. Adde migjidi odna bæive min juokkebæivalaś laibbamek. Ja adde migjidi min velgidæmek andagassi, nuftgo migis addep min velgolaǯhaidasamek andagassi. Ja ale doalvo min gæććalusa sisa. Mutto bæste min bahast erit. Dastgo du læ rika ja fabmo ja gudne agalaśvutti. Amen.
(dálá veršiuvnnat) Áhčči min, Don guhte leat almmis. Basuhuvvos du namma. Bohtos du rikka. Šaddus du dáhtu, mo almmis nu maiddái eatnama alde. Atte midjiide odne min beaivválaš láibámet. Ja atte midjiide min suttuideamet ándagassii nugo maiddái mii ándagassii addit min velggolaččaidasamet; ja ale doalvvo min geahččalusa sisa, muhto beastte min bahás eret. Dasgo du riika ja fápmu ja gudni agálašvuhtii. Amen.
Áhččámet, don guhte leat almmis. Basuhuvvos du namma. Bohtos du riika. Šaddos du dáhttu, mo almmis, nu maiddái eatnama alde. Atte midjiide odne min beaivválaš láibbi. Ja atte midjiide min suttuid ándagassii, nugo mii ge ándagassii addit velggolaččaidasamet. Ale ge doalvvo min geahččalussii, muhto beastte min bahás eret. Dasgo du lea riika ja fápmu ja gudni agálašvuhtii. Amen. ,
Julevsámegillii
Áhttje mijá guhti le almen. Ájlistuvvus duv namma. Båhtus duv rijkka. Sjaddus duv sidot gåk almen, nåv aj ednamin. Vatte midjij uddni mijá bäjvvásasj lájbev. Ja luojte midjij suttojdimme ándagis, nåv gåk mij aj luojttep mijá velgulattjajda. Ja ale mijáv gähttjalibmáj lájddi, ájnat várjjala mijáv bahás. Juhte duv le rijkka ja fábmo ja herlukvuohta ihkeven ájggáj. Amen.
Ynys Arw
Ynys Arw lea suolu Kymraeatnamis.
Čáhcevuoncát
Čáhcevuoncát (Rallidae) lea guorgalottiide gullevaš loddečearda, masa gullá 124 šlája.
Čuonjá
thumb|250px|Čuonjá thumb|Čuotnjága monit
Čuonjá dahjege stuorračuonjá (Anser fabalis) lea stuorra čuonjáloddi. Dan lagas fuolki lea oanehisnjunčuonjá, mii lea Sámis hárvenaš.
Qeqertarsuaq
Qeqertarsuaq ( dahje dušše Disko) lea stuorra suolu Baffinluovttas sullii 100 km Kalaallit Nunaata oarjjás. Suolu lea Kalaallit Nunaata nubbi stuorimus, go dan viidodat lea 8578 km². Dan lássin Qeqertarsuaq lea okta máilmmi 100 stuorimus sulluin. Ruonáeatnangielat namma Qeqertarsuaq dárkkuha Stuorra sullo (qeqertaq = suolu).
Raül Romeva
Raül Romeva i Rueda (r. njukčamánu 12. b. 1971) lea katalonialaš politihkkár. Son lei Katalonia guovlluhálddahusa olgoministtarin Carles Puigdemont jođihuvvon ráđđehusas, mii ordnii 1.10.2017 álbmotjienasteami Katalonia iehčanasvuođa birra. Espánnja stevdnii buot Katalonia ráđđehusa ministarat stuimmis, mas sáhttá dubmet Espánjja lága mielde juoba 30 jahkái giddagassii. Stevdnega čuovvumuššan vihtta ministara (Carles Puigdemont, Antoni Comín, Lluís Puig, Meritxell Serret ja Clara Ponsatí) vulge riikkabáhtarussii Belgiai. Maiddái Joaquim Forn, Dolors Bassa ja Meritxell Borràs vulge álggos Belgiai, muhto máhcce maŋŋelaš Espánnjii rievtti ovdii. Oktiibuot gávcci Espánnjas rievtti ovdii mannan ministara (Romeva, Forn, Bassa ja Borràs lassin Oriol Junqueras, Jordi Turull, Josep Rull ja Carles Mundó) mearriduvvojedje dutkanfáŋgavuhtii 2.11.2017. Juo ovdalaččas dutkanfáŋgavuhtii leigga mearriduvvon guovtti riikkavulošorganisašuvnna ságadoallit Jordi Sànchez ja Jordi Cuixart, geat leigga lágidan miellačájehusaid álbmotjienasteami ordnema beales.
Eanodaga girku
thumb|Eanodaga girku Eanodaga girku dahje Heahtá girku  lea girku Eanodagas, Suomas.
Eurohpá
thumb|250px|Eurohpá thumb|250px|Eurohpá thumb|250px|Eurohpá thumb|250px|Eurohpá, [[1000.]] Eurohpá lea eatnanoassi.
Wimme Saari
Wimme Saari (r. 1959, Kelottijärvi, Eanodat, ássá Liperis) lea sámeartista, gii lea ráhkadan ođđalágan juoiganstiilla.
Filmmat
Wimme lea ráhkadan musihka čuovvovaš filmmaide:
Paul-Anders Simma filmmas Ságajoga ministtar Wimme maid čájehalai.
Buolbmát
Buolbmát ( ja ) lea finnmárkulaš gilli ja boares gielda. Buolbmágii lea sullii 1 kilomehter Suoma rájis ja Ohcejoga Njuorggáma gilis. Buolbmága gili nuortabealde eanemusat Supmii gullevaš Buolbmátjávri golgá Buolbmátjoga bokte. Buolgmágis hupmat sihke sáme- ja dárogiela.
Historjá
Buolbmága gielda vuođđuduvvui ođđajagimánu 1. beaivve 1903 go dat earránii Unjárgga gielddas. Dalle Buolbmága olmmošlohku lei 450 olbmo. Guhttalogiovtta jagi maŋŋil 1964:s boares Buolbmát gielda, gos orro 1072 olbmo ja dan rádjegielda Deatnu ovttastahttojuvvojedje.
Láttovuonccis
Láttovuonccis dahjege hoaššavuonccis (Gallinula chloropus) lea čáhcevuoncáide gullevaš loddi.
Bengtsforsa gielda
Bengtsforsa gielda lea gielda Ruoŧas Oarje-Götalándda leanas.
Čáhcevuonccis
Čáhcevuonccis (Rallus aquaticus) lea čáhcevuoncáide gullevaš loddi.
Stáhta Dearvvašvuođageahčču
Stáhta Dearvvašvuođageahčču lea Norgga sosiála- ja dearvvašvuođageahču bajimus geahččoeiseváldi, ja lea Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeantta vuollásaš. Beaivválaččat gohčoduvvo ”Dearvvašvuođageahččun”.
Dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusaid stáhtalaš bearráigeahčču
Dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusaid stáhtalaš bearráigeahču doaibma Norggas lea fuolahit ahte lágat ja njuolggadusat čuvvojuvvojit. Norggas leat, nugo ollu eará riikkain ge, ollu lágat ja njuolggadusat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid hárrái, Bearráigeahčču guoská buot láhkaregulerejuvvon bálvalusaide, ležžet dat dál stáhtalaš dearvvašvuođadoaimmahagaid (maiddái buohcceviesuid), suohkaniid, priváhta fitnodagaid dahje iešheanalis doaibmi dearvvašvuođabargiid olis. Stáhta Dearvvašvuođageahčču lea iešheanalis doaibma man riikka politihkalaš stivrejupmi ii váikkut, ja vuoruha ieš buori muddui guđiid bálvalusaid ja surggiid áigu bearráigeahččat. Dán vuoruha earret eará dieđuid vuođul riskka ja váilevuođaid vára birra.
Bearráigeahččanválddi vuollái gullá ee. ahte
Plánejuvvon geahčču iešguđet doaimmain
Ovttaskas doaimmaid (suohkaniid, buhcciidsiiddaid, buohcceviesuid) bearráigeahčus geavahuvvojit vuogádatrevišuvnnat mat leat riikkaidgaskasaš dohkkehuvvon metodihka mielde hábmejuvvon. Doaimmat guorahallojuvvojit dokumeanttaid guorahallamiin, jearahallamiid, geahčademiid ja iskkademiid bokte. Geahččoraporttas muitaluvvo guđet váilevuođat doaimmas leat, dahje gokko lágat ja njuolggadusat eai čuvvojuvvo. Geahččoeiseváldi čuovvu ášši dasságo eaiggádat ja jođiheaddjit leat njulgen dili.
Juohke jagi nammada Stáhta Dearvvašvuođageahčču guokte, golbma dahje njeallje suorggi main galgá čađahuvvot riikkaviidosaš bearráigeahčču, mas Fylkka dearvvašvuođageahčču ja Fylkkamánni čađaheaba ovttaskas geahčuid oktasaš bagadusa mielde. Goabbáge dáin riikkaviidosaš geahčuin ráhkada sierra čoahkkáigeassoraportta.
Rogalándda dearvvašvuođageahčču bearráigeahččá dearvvašvuođadilálašvuođaid petroleumdoaimmas, ja ovttasbargá Petroleumgeahčuin ja earáiguin dán hárrái.
Ovttaskasáššit bálvalusaid váilevuođaid hárrái
Fylkka dearvvašvuođageahčču oažžu máŋgga sajis dieđuid vejolaš bálvalusrihkkumiid birra (divššohasain, lagas olbmuin, bargoaddiin, polesiin, mediain). Jahkásaččat iskojuvvojit sullii 2000 ášši čielggadan dihte leat go lágat dahje njuolggadusat rihkkojuvvon.
Jus gávnnahuvvojit rihkkumat, de sáhttá Stáhta Dearvvašvuođageahčču bidjat gáibádusaid doibmii, omd. gáibidit ahte dilli njulgejuvvo, dahje sáhttet leat reakšuvnnat dearvvašvuođabargiid vuostá geain lea autorisašuvdna. Reakšuvdna sáhttá leat várrehus, dahje ahte dearvvašvuođabargi massá lobi čállit divššohasaide dihto dálkasiid dahje massá fidnoautorisašuvnna. Juohke jagi masset sullii 50 dearvvašvuođabargi autorisašuvnna (doaibmalobi). Eatnasat leat buohccedivššárat. Norggas lea sullii 300 000 dearvvašvuođabargis autorisašuvdna. Váldo sivat dasa go masset autorisašuvnna lea gárihuhttinmirkkuid boasttogeavaheapmi dahje seksuálalaš dagut divššohasaid vuostá.
Dieđiheamit dáhpáhusaid birra mat leat dagahan dahje livčče sáhttán dagahit mearkkašahtti persovdnavahágiid
Stáhta Dearvvašvuođageahčču doaimmaha Dieđihanguovddáža, mii vuostáváldá dieđáhusaid dáhpáhusaid birra spesialistadearvvašvuođabálvalusas, mat leat dagahan dahje livčče sáhttán dagahit mearkkašahtti persovdnavahágiid. Buohcceviesuin ja eará spesialistadearvvašvuođabálvalusain lea láhkamearriduvvon geatnegasvuohta dieđihit diekkár dáhpáhusaid. Dieđihemiid statistihkka gávdno Dieđihanguovddáža jahkeraporttas, man Stáhta Dearvvašvuođageahčču almmuha.
Organisašuvdna
thumb|Jan Fredrik Andresen dearvvašvuođadirektora Bearráigeahččaneiseválddit leat Stáhta Dearvvašvuođageahčču, Fylkka dearvvašvuođageahčču ja Fylkkamánni.
Oanehisnjunčuonjá
thumb|250px|Oanehisnjunčuonjá thumb|Oanehisnjunčuotnjága monit Oanehisnjunčuonjá (Anser brachyrhynchus) lea čuonjáloddi.
Stáhta Dearvvašvuođageahčču
Organisašuvdna
Stáhta Dearvvašvuođageahčču lea bajimus, nationála bearráigeahččoeiseváldi. Stáhta Dearvvašvuođageahčus lea sullii 85 bargi, sis leat su. 25 juristta, su. 20 doaktára, 10 -15 eará dearvvašvuođabargi go doaktárat, 5 – 10 sosiálafágalaš oahppan olbmo ja birrasii 10 servodatdiehtti. Jahkebušeahtta lea su. 65 mill. kr. Stáhta Dearvvašvuođageahču organiseremis lea jođihangoddi (dearvvašvuođadirektevra Jan Fredrik Andresen, sadjásaš dir. Heidi Merete Rudi / Jo Kittelsen ja diehtojuohkinhoavda Nina Vedholm) ja golbma ossodaga: geahččoáššiid ossodat, plánejuvvon geahčuid ossodat ja oktasašbálvalusaid ossodat.
Fylkkadásis doaimmahit bearráigeahču Fylkka dearvvašvuođageahčču  (dearvvašvuođabálvalusaid ja dearvvašvuođabargiid hárrái) ja Fylkkamánni (sosiálabálvalusaid hárrái).
Historjá
Dearvvašvuođageahču álgu lea Det Norske Sundhedskollegiet ásaheapmi jagis 1809. Medicinaldirektevraámmát ásahuvvui 1875:s ja Medicinaldirektoratet 1891:s. Ođđa áiggi Dearvvašvuođadirektoráhtta ásahuvvui 1945:s (formaliserejuvvon easkka 1948:s) ja ovttastahtii fágadirektoráhta ja departemeantaossodagaid (stáhtaráđi čállingotti) doaimmaid. Nu oaččui direktoráhtta nana sajádaga dearvvašvuođabálvalusa ovddideamis.
2002 rájes sirrejuvvojedje direktoráhttadoaimmat eret ja sirdojuvvojedje ođđa Sosiál- ja dearvvašvuođadirektoráhttii. Stáhta Dearvvašvuođageahčču šattai dasto čielga bearráigeahččoásahussan. Earret eará ii leat njuolggadusovddideapmi šat geahččoválddi vuolde, nugo lea eanas eará geahčuin.
Fylkkadoaktárat leat ođđajagemánu 1. beaivvi 2003 rájes fylkkamánneámmáhiid vuollásaččat, muhto geahččoáššiin doaibmá geahččováldi ”Finnmárkku Dearvvašvuođageahččun” jna. ja lea njuolga Stáhta Dearvvašvuođageahču vuollásaš.
Ynys Badrig
Ynys Badrig lea suolu Kymraeatnamis.
Suoma kristtalašdemokráhtat
Suoma kristtalašdemokráhtat dahje Suoma risttalašdemokráhtat lea Suoma politihkalaš bellodat, mii lea vuođđuduvvon jagis 1958.
Skiippagurra
Skiippagurra lea deatnolaš gili. Skiippagurra lea Deanu nuorttabealde, sullii 4 km Deanušalddis lullelii. Statisttálaš Guovddášbyra mielde gilis orroje 254 olbmo jagis 2008. Jagis 2003 maŋás Skiippaguras lea leamaš seammanamat festivála.
Inuktitutagiella
Inuktitut lea inuihttagiella mii gullá eskimo-aleuhtalaš giellabearrašii. Inuktitut lea Nunavuta virggálaš giella.
Fonologiija ja fonetihkka
Nuorttalaš inuihttasuopmaniin lea 15 konsonántta ja 3 vokála, mat sáhttet leat oanehaččat dahje guhkit. Konsonánttain lea 5 artikulašuvdnasaji: bilabiála, alveolára, palatála, velára ja uvulára, ja 3 artikulašuvdnavuogi: klusiila, approksimanta ja nasála, ja dasa lássin guokte frikatiivva.
Morfologiija
Inuktitut lea agglutinerejeaddji, polysyntehtalaš giella. Sojahanmorfologiija lea muhtun muddui seammálágan go sámegielas: substantiivvain leat 8 kasusa, ja gielas leat oamastangehčosat. Vearba sojahuvvo persovnna ja logu mielde. Inuktitutas lea duála, dego sámegielas, muhto duála lea maid geavahusas substantiivavuogádagas, nu ahte substantiivage sojahuvvo duálas.
Inuktitutas lea hui rikkis suorggádusmorfologiija.
Syntáksa
Inuktitutas SOV-sátneortnet lea dábálaš.
Čállingiella
Inuktitutagiella čállojuvvo sihke latiinnalaš alfabehtain ja Kanáda stávvalalfabehtan.
Kanáda stávvalalfabehta
thumb|right|upright=1.25|Inuktitutagiela ođđa stávvalalfabehta (titirausiq nutaaq dahjege )
Kanádas geavahuvvo ng. stávvalalfabehta man vuođđun gielladutki James Evana hutkan Cree stávvalalfabehta. Inuktitutagiela dáláš veršuvdna dohkkehii Kanáda Inuhttaid kulturinstituhtta  1970-logus. Alaska inuihtat, Inuvialuihtat, inuinnaqtunagiela hállit ja Kalaallit Nunaata ja Labradora inuihtat geavahit latiinnalaš alfabehtain.
Teuva
Teuva lea Suoma gielda Lulli-Pohjanmaa eanangottis. Dan rádjegielddat leat Karijoki, Kauhajoki, Kristiinankaupunki, Kurikka ja Närpiö.
Gilit
Horonkylä, Kauppila, Kirkonkylä, Korvenkylä, Komsi, Luovankylä, Norinkylä, Perälä, Riippi, Salonpää, Äystö
Duottar
Duottar lea várri, gos eai leat muoraid.
Okteahttaláhka
thumb|265.99x265.99px|[[Čitnadioksiida|čitnadioksiidda (CO2) čatnasat: buot atoma olggumus elektrongaras leat 8 elektrovnna. Dát lea okteahttalága mielde.]]
Okteahttaláhka lea álkes láhka mii adnojuvvo kemiijas. Láhka cealká ahte atomat vigget ovttastuvvat dainna lágiin ahte juohke atoma olggumus elektrongaras leat gávcci elektrovnna. Hydrogena ja helium leat spiehkastagat. Dainna lágiin atomat ožžot árvogássa ráhkadusa. Go atoma lea dego árvogássa de dat lea nannoseabbo dábálaš elektronkonfigurašuvnnaid ektui. Okteahttalága guoská ovddemustá periodalaš vuogádaga váldojoavkkuide, erenoamážit čitna-, nitrogena-, oksygena- ja halogenajoavkkuide.
Fagersta gielda
Fagersta gielda (ruoŧagillii): Fagersta kommun) lea gielda Davvi-Ruoŧas Västmanlándda leanas.
Okteahttaláhka
Spiehkastagat
Galgá atnit muittus ahte láhka ii dohkke atnit buot dáhpáhusain, go leat moadde spiehkastagat. Deháleamos spiehkastat lea ahte hydrogena ja helium sáhttet viggat oažžut duššefal ovtta elektrongara mas leat guokte elektrovnna.
Fagersta gielda
Čoahkkebáikkit
Vuolde lea listu čoahkkebáikkiin gielddas Fagersta gielda.
Bollebygda gielda
Bollebyggda gielda lea gielda Ruoŧas Oarje-Götalándda leanas.
Ynys Cribinau
Ynys Cribinau lea suolu Kymraeatnamis.
Čakčamánu 14.
Čakčamánu 14. lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 257. (gárgádusjagi 258.) beaivi. Jagis leat vel 108 beaivvi.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Čakčamánu 13., Čakčamánu 15.
Deanutimjan
Deanutimjan (Thymus serpyllum) lea šattu mii šaddá sullii 5-8 cm allosažžan. Dan lieđit leat ruksesláganat. Sámit geavahedje deanutimjana dálkkasšaddun ja das sáhttá maid ráhkadit deaja.
Mearrabađaluokta
Mearrabađaluokta lea Nuortameara davimuš oassi.
Boråsa gielda
Boråsa gielda lea gielda Ruoŧas Oarje-Götalándda leanas.
Nuorta-Agdera fylka
Nuorta-Agdera fylka lei juhkkojuvvon 15 gildii, maid oktasaš viidodat lea 9 158 km².
Beatnatsuoidni
Beatnatsuoidni (Solidago virgaurea) gullá asterašattuide ja lea šaddu mii šaddá nu mehciin, niittuin go luoddaguorainge. Beatnatsuoidni sáhttá šaddat duoddariin gitta 1800 mehtera allodagas. Beatnatsuoinni lieđit leat fiskadat.
Akershusa fylka
Akershus lei Norgga fylka, man rádjefylkkat leat Hedmárku nuortin, Opplánda davvin, Buskerud oarjin ja Østfolda lullin. Maiddái Oslo lea rádjefylka. Fylkkain (Aurskog-Høland gielddain) lea maiddái riikkarádji Ruoŧain.
Akershusa fylka lea juhkkojuvvon golmma guvlui: Romerike, Follo ja Akershus Vest. Akershus lea Norgga nubbi stuorámus fylka viidodaga ektui Oslo gávpotfylkka maŋŋel.
Fylkka lea birra Oslo gávpotguovllu ja lea áidna fylka Norggas, man hálddahusguovddáš lea eará fylkkas (Oslo fylkkas).
Geografiija
Akershusa fylka lea juhkkojuvvon 22 gildii, maid oktasaš viidodat lea 4 918 km². Fylkkas leat vihtta gávpoga: Lillestrøm, Sandvika, Ski, Drøbak ja Jessheim. Fylkka alimus várri lea Fjellsjøkampen mii lea 812 mehtera meara bajábealde Hurdal gielddas.
Fylkkas leat lagabui 3000 jávrri ja láttu, maid oktasaš viidodat lea 370 njealjehaskilomehtera. Stuorra jogat leat Nitelva, Leira, Rømua, Andelva, Årungselva, Gjersjøelva, Hølenselva, Sandvikselva ja Askerelva, ja sullot Aspond, Bjerkøya, Borøya, Brønnøya, Danmark, Grimsøya, Gåsøya, Husbergøya, Høyerholmen, Håøya, Ildjernet, Kalvøya, Langøyene, Langåra, Lågøya, Nesøya, Oustøya, Steilene, Søndre Langåra ja Vassholmene.
Giehpavuonccis
250px|right|thumb|Giehpavuonccis Thamesjogas
Giehpavuonccis (Fulica atra) lea čáhcevuoncáide gullevaš loddi.
Dals-Eda gielda
Dals-Eda gielda lea gielda Ruoŧas Oarje-Götalándda leanas.
Hallstahammara gielda
Čoahkkebáikkit
Vuolde lea listu čoahkkebáikkiin gielddas Hallstahammar gielda.
Sáminuorra
Sáminuorra lea sámi nuoraidorganisašuvdna Ruoŧa bealde Sámis, mii lea bellodatpolitihkalaš ja eallinoinnolaččat neutrála. Sáminuorra lea dál stuorimus nuoraidorganisašuvdna sámi nuoraide, ja álggahuvvui 1963. Álggus lei sierra ossodat Ruoŧa Sámiid riikasearvvis, muhto 80-logus Sáminuorra iešráđalaš doaibma. Sáminuorra lágida jahkasáš čoahkkimiid juohke giđageasi. Maiddái nuoraid bláđđi Nuorat lea ovttasbargan Sáminuorain. Sáminuora iežaset neahttasiidu mielde sis lea nanu jietna sámi servodagas ja máŋga njunuš olbmot leat goas nu čohkkán searvvi stivrras.
Greikkalaš alfabehta
Greikkalaš alfabehta leat alfabehta systema Greikas.
Čakčamánu 13.
Čakčamánu 13. lea gregoriánalaš kaleandara mielde jagi 256. (gárgádusjagi 257.) beaivi. Jagis leat vel 109 beaivvi.
Ávvudeamit
Geahča maid: Kaleandar - Čakčamánu 12., Čakčamánu 14.
Elle Márjá Vars
Elle Márjá Vars dahje Ellen Marie Vars (borgemánu 12. b. 1957 Láhpoluobbalis) lea sápmelaš girječálli, gii čállá davvisámegillii.
Bálkkášumit
Jagi 2005 Vars vuittii Sámiráđi girjjálašvuođa bálkkašumi Čábbámus iđitguovssu -girjjis ja ođđasit ive 2007 Máilmmi láikkimus olmmoš -girjjis.
Kanádačuonjá
Kanádačuonjá (Branta canadensis) lea čuonjáloddi.
Vuođđosuopmelaččat
Vuođđosuopmelaččat lea Suoma politihkalaš bellodat, mii lea vuođđuduvvon jagis 1995.
Ronald Golias
Ronald Golias (miessemánu 4. 1929 São Carlos, São Paulo, Brasilia - čakčamánu 27. 2005 São Paulo, Brasilia) lei Brasiliálaš glumci.
Essunga gielda
Essunga gielda lea gielda Ruoŧas Oarje-Götalándda leanas.
Ynys Dysilio
Ynys Dysilio lea suolu Kymraeatnamis.
Vilgessealčáihni
Vilgessealčáihni (Dendrocopos leucotos) lea čáihnniide gullevaš loddi.
Norgga gonagas
Norgga gonagas lea Norgga formála stádaoaivámuš ja doaimmaheaddjiválddi bajimus jođiheaddji. Duohtavuođas lea Ráđđehus geas lea dát váldi. Sis lea leamašan dát váldi dan rájes go uniovdna Ruoŧain botkejuvvui geassemánu 7. beaivvi 1905:s. Go gonagas lea formála stádaoaivámuš, de ferte son čállit vuollái buot Ráđđehusa almmolaš mearrádusaid, maiddai gohčoduvvon gonagaslaš resolušuvnnat, ja dohkkehit lágaid maid Stuoradiggi lea meannudan. Dát dáhpahuvvá dábálaččat bearjadagaid fásta čoahkkimin, nammalassi Gonagas stádaráđis.
Dehálaš njuolggadus Gonagasa válddi birra gávdno Vuođđolágas. Eanas páragráfain gos Gonagasas lea váldi, ferte dulkot dan guvlui ahte lea Ráđđehusas geas lea dat váldi. Soames njuolggadusat leat gonagasa iežas, ovdamearkkaide dego árbbi njuolggadusat ja Gonagasa geatnegasvuođa birra (geahča ovdamearkkaide §§4 ja 11). Gonagasas lea ollislaš immunitehta, vrg. §5. Ovdalašáiggi ledje dušše dievddut geat sáhtte árbet ruvnnu, muhto dát vierru rievdaduvvui go vuođđoláhka rievdaduvvui 1990:is. Jus stádaoaivámuš lea nissonolmmoš, de lea son Dronnet, geas lea seammá vuoigatvuođat ja geatnegasvuođat nugo Gonagasas,Lága vuođul vrg .§3.
Doahpa “Gonagas” adno ain eanas norgga lágain, dakko gokko sus lea earenoamáš váldi, nu go láhkaásahusa čállit dahje geasestit mearrádusa dihto gažaldagas. Dát oassi lea báhcan dan rájes go Gonagasas duođas lei doaibmiváldi Norggas, 1800-logus. Dán áiggi mii feret lohkát “Ráđđehus” dakko gokko čuožžu “Gonagas”. Dan válddi sáhttá juogadit, juoga mii dahkko eanas áiggi. Praktihkalaččat ferte lohkát “Gonagas” nu ahte lea váldi biddjo dan departementii masa dat lahka gullá. Dat lea eará láddje jus “Gonagas stádaráđis” lea adnon, – dakkár áššin lea ráđđehusas alddan doaimmaheaddjiváldi.
Dáláš Norgga gonagas lea Harald V.
Opmodat
Máŋga opmodaga maid gonagas ja gonagasbearaš atnet, leat almmolaš opmodagat, muhto gonagas beassá daid atnit.
Gonagasbearrašis leat maiddai priváhta opmodagat.
Gonagas eaiggáda maiddái Kongeskipet “Norge”
Ynys Gored Goch
Ynys Gored Goch lea suolu Kymraeatnamis.
Stuoragiljobaš
thumb|250px|Stuoragiljobaš thumb|Stuoragiljobačča monni Stuoragiljobaš (Anser albifrons) lea čuonjáloddi. Dan lagaš fuolki lea giljobaš.