cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ionel Zeana
Ionel Zeana (1912 - 2007) - scriitor, traducãtor shi publitsistu armãnescu.
Branislav Stefanoski - Al Dabigia
Cartsa
(Pelasgi; limbã, carte, nume, Tetovo, 1998)
1985
1985 fu unu anu tu Seculu XX.
Nicolae Batzaria
Operi
Dzâtsea omlu "easti albâ", Easti "laie" nâsa strigâ. "Ai, muljeare, hearbi carnea"; Nâsa, tr-oarâ tra si-u frigâ. Ma, de, omlu tsi vrea s-facâ? Tatsi,-aravdâ, hunipseashti. Nicuchirâ cu cârunâ: Ni si-alasâ ni s-lâiashti. Sh-cumu vâ dzâcu, sh-imna doilji; S-dutsea, vahi, tu vbrâ hoarâ. Shi stâturâ la livadi Si s-dicurmâ theamâ oarâ. Eara vearâ, ca Sum-Chetrulu. Criscu iarba mari, mari, Avea-agiumtâ, cumu s-veadi, S-hibâ bunâ trb tâljeari. "Vedz, nveastă", dzâtsi omlu, "Vedz tsi iarbâ prucupsitâ, 'Nâ stâmânâ shi-aidi coasa, Cumu va s-cadâ-arucutitâ!" "Tsi, bârbate, ts-fudzi mintea? Nacâ vrei s-ts-arâdz di mini? Nu cu coasa s-talji iarba, Ma cu foartica, crishtine!" "Dumnidzălu si-nji ts-u-aducâ! Tutu anapuda va s-greshtsâ. Ia, ljea foartica, s-videarimu, Cumu va s-pots s-u cusueshtsâ?!" "Tora tini nu mi-nveatsâ. Io tsâ dzbcu sh-nica nâ oarâ: Că cu foartica u talji; Ashi fatsi-ntreaga hoarâ!"
Cãsãbadzlj ali Connecticut
Aradamata cãsãbadzlor ditu Connecticut
Bridgeport (Connecticut), Bristol (Connecticut), Danbury, Derby (Connecticut), Groton, Hartford (Connecticut), Meriden, Middletown, Milford, New Britain, New Haven, New London, Norwalk (Connecticut), Norwich, Shelton, Stamford (Connecticut), Torrington, Waterbury, West Haven, Winsted.
1878
1878 fu unu anu tu Seculu XIX.
Constantin Belemace
Scriitor - trubadur armãnescu
Di bana
La anlu 1922 Tachi Papahagi u publicã Antologhia armãneascã iu suntu publicati shi multi poezii al Belemace. Constantin Belemace ari ãngrãpsitã pisti 30 di poezii, publicati tu ma multi revisti. Ãndau di eali, cum suntu: “Aushlu cãrvãnar”, “Picurarlu”, “Un cãntic”, “Toamna tu Arniu”, “Picurarlu cãtrã vruta a lui”, suntu multu cãnãscuti anamisea di armãnamea tutã. Ari angrãpsitã shi alti poezii: Codrughionlu, Curnicea, La munti, Hoara, Titsi caftu mini tãtseari, Cãlgãritsa, Dorlu, Muluvishtea, Albili sh-mushatili shi alti poezii. U ãngrãpsi autobiografia shi easti autor a unãi poemã tu cari ma detal spuni cum tricu tu Vãrgãrii. Tu versurli a lui, poetlu Belemace cãntã ti bana a picurarlor, ti horli armãneshtsã, ginamea a papãnjlor, cu mari dor shi cu mari caimo, fãrã multu chindiseari, ma poezii cutrimburoasi. Poezia a lui di vreari easti discretã, afiritã, ca tutã liricã erotica armãneascã.
Tu a lui tinjii, la anlu 1990, Editura Cartea Aromãnã u publicã tutã opera literarã al Constantin Belemace, ashi cum s-aflã la feata al Belemace, Flurica Negrea. Cu fundare-a statilor natsionali pi Balcanlu shi cu fundarea a sutsãtslor armãneshtsã, "Dimãndarea pãrinteascã" al Belemace s-proclãmã ca "Himna" a Armãnjlor”.
Cãsãbadzlj ali Arizona
Aradamata cãsãbadzlor ditu Arizona
Naima marli cãsãbã iasti Flagstaff.
Grailu armãnescu
Grailu armãnescu easte revista armãneascã tsi easte revista ofitsialã ali "Unia ti culturã-a Armãnjlor dit Machidunii" di tu Scopia, Machedonia di Nord.
Michael Jackson
Michael Joe Jackson (29 Avgustu, 1958) easte un muzician shi cãntãtor.
Zborlu a nostru
Ligãturã
Zborlu a nostru
Scopia
Scopia easti capitala ali Republica Machidhuneascã.
Azerbaigian
Stat
Cãsãbãlu capital: Baku
Numili armãneshtsã
Aestâ easti unâ listâ di numi armâneștâ.
Oao
miniatura|Cupi di ovis
Mihai Viteazul
Mihăi Viteazul (n. 1558 - d. 1601) fu un amirãlu ali Vlãhii.
Vocalu
Vocalã
Vocalu easte unã boatse di zburare-a omlui, tsi s-featse cu tritseare-a vimtulu fãrã chedits piste systemlu di botsle (adrat di pulmonjlji, trachea, larynxlu deadun cu cordile di boatse shi gura tutã) icã yrafema tsi u-spune idhyea botse.
Systemlu di vocali tu limba armãneascã easte adrat di vocalile: a, e, i, o, u deadun cu semivocalã ã. Di parte di vocalile aiste, limbã armãneascã are shi "diftonghi" cai s-adarã di cama multu vocali. Diftonghilji tu limba armãneascã sãntu: ea, oa, ua, cai s-aflã la dialectile di Gãrtsie, a cai sãntu alãxite cu e, o, u tu limba standardã.
Dina Cuvata
Easte faptu pi data di 9 di Lunar, anlu 1952, tu hoarã Dubrushana, ningã Shtip, tu Republica Machedonia. Membru di Sutsata-a scriitorlor di tu Republica Machedonia, shi prezidentu-a sutsatãljei armãnescã "Unia ti cultura-a Armãnjlor dit Machidunii".
Algheria
Republica Popularã Democraticã Algheria easte statu tu Africa.
Șvaițã
Elvetsia
Federatsia Shvaitsã icã Elvetsia (de:Schweizerische Eidgenossenschaft, fr: Confédération suisse, it: Confederazione Svizzera, rm: Confederaziun svizra) easte stat tu Europa.
Ungaria
Republica Ungaria (hu: Magyar Köztársaság) easte stat tu Unia europeanã shi Europa.
Makedonia ditu Zãmani
Istoria
Amirãria Romanã ditu Ascãpitatã
Mythologhie
Zborlu mythologhia (di gãrtseascã μυϑολογία, tsi yine di μυθολογείν "ligare di mythuri" shi dit μύθος tsi scljamã pirmith; shi λόγος tsi scljamã zburare icã argumentu) tu noima nai ma literalã scljamã iarã-spunare (cu gurã) di mythuri - pirmithi tsi cultura nativã di univerzumlu shi humanitate. Tu ufilizire-a ljei modernã, "mythologhia" easte i corpuslu di mythuri di vãrã culturã icã relighia (cãcum Mythologhia gãrtseascã, Mythologhia romanicã, Mythologhia misireascã icã Mythologhia nordicã) i lumãche di shciare tsi easte ligatã cu colectsia, ãnvitsare shi interpretatsia di mythuri, idhyia dzãsã ca mythografia.
Makedonia ditu Zãmani
Istoria
Vãsãlia Makedonã
Bangladesh
Stat
Bangladesh:
Cãsãbãlu capital: Dhaka
Romãnia
Culturã
Limba ofitsialã tu Romãnia easti limba romãneshti.
Eminescu Mihai
Mihai Eminescu nat ca Mihăi Eminovici (n. 1850, Botoshani - d. 1889, Bucureshci) fu un poet, tsi nyrãpsi shi prozã, shi articoli tu gazeti.
Benin
Stat
Benin:
Cãsãbãlu capital: Cotonou
Republica Sotsialisticã Federativã ali Iugoslavia
Pãrtsã
Reghionj autonomitsi:
Indiu
Indiulu (numiru atomicu 49, In) easti unu elementu chimicu.
Niobiu
Niobiulu (numiru atomicu 41, Nb) easti unu elementu chimicu.
Alchiviadi al Nusha
Identitetu
Nusha ghimnazia u nvitsã Biligradi a studiili di ndreptu li bitisi Biligradi tu anlu 1886 Nãs ca voluntar lo parti tu sãrbescul- vurgareascu polim tu anlu 1885. Branislav lucrã tu multi locuri, anamisa di cari tu diplomatii, ncap tu sãrbescul conzulatu tu cãsãbãlu Prizren tu turtsescul chiro, ira chef tu districtul di Bituli, ghini ma nai cama lungu period armasi pi functsia ca director la teatrul tu Biligradi, Scopia, Novi Sad shi Saraevo shi tu ministuriatlu ti educatsii a li Yugoslavii (ira protlu shef tu depatmentul di arti). Fantazer shi multu bun organizator dãdea initsiativi ti multi actsii sotsiali shi cu susctses li adultsea pãnã mardzinã titi idei. Nai cama marli comediograf sãrbescu dupu Steria Popovici, initsiator shi redactor a revitsãljei Predionica ( Torcãtoarã ),, protlu conducãtor tu libera Bituli, organizatorlu a teatrului shi director a teaturlui Scopia tu anlu 1913, redactor a jurnalui Srpski jug (Sãrbescul not) protlu conducãtor tu ministarijatlu ti ndreptu tu Biligradi tu anlu 1919 shi nai cama popularlu jurnalistu tu dzuarlu Politika di Biligradi.
Gãrtsia
Gãrția, Elladhã, ofițialu Republica Elladhã (gãr.: Ελληνική Δημοκρατία, Elliniki Dhimokratia) easti un crat tu Not-Datlu ali Europa, membru ali Unia europeanã. Capitala Grechiiļei easti Athina (Αθήνα).
Provintsii
Elladhã easti adratã di-tu 13 provintsii:
Isturie
Isturiia ali Gãrtsie easti una di tu nai ma avuti di tu alumi shi easti pircunuscutã ti multsãľi filozofi a ľei, cacum Platonu, Aristotelu shi bãsiladz cacum Alexandru Marli icã Leonidasu u fu. Di Gãrtsie si shtii cã easti loclu iu fu faptã Democratsia, tra atsea cã tu stati-cãsãbadz cacum Athina, tora capitala ali Gãrtsie, s'alidzea ti prota oarã lideri tu loclu a bãsiladzloru. Tu chirolu alu Alexandru Marli, unã amirãľie multu mari fu adratã, cai si tindea di la Gãrtsia modernã, pãnã tu Egiptu, Iranu shi sinurli cu India.
Periodizatsie-a literaturãljei armãnescã
'''Literatura modernã
Easte perioada tsi yine dupu cãdeare-a Comunizmolui tu Balcanlu cãndu Armãnlji ahurhirã iara s-dishceaptã cu tsi ahurhi nãolu period a limbãljei sh-a culturãljei armãneascã. Siyura cã perioadã-aistã nu bitiseashce shi nica easte.
Vasile Voiculescu
Vasile Voiculescu (f. 27-li di Brumaru 1884, Pârscov, giud. Buzãu, Romãnia - m. 26-li di Apriiru 1963, Bucureshti, Romãnia) fu unu yeatru shi unu scriitoru romãnu, reprezentantu a curentului gãndiristu.
Anchiseshti studili universitari tu Facultatea de Litere shi Filosofie di-tu Bucureshti (1902 - 1903) shi dapoia tu Facultatea de Medicină, la 1903. Ljea doctoratul tu medicinã tu 1910.
Chishinãu
Izvuri di Nafoarã
2. http://www.chisinau.md
Tatã-a nostru
Tatã-a nostru
Ma apurã-nã di arão.
Tatã-a Nostru pi Latinica
Pater Noster qui est in caelis
Pierre Curie
Pierre Curie (15 Maiu 1859 Parij – 19 Apriru 1906, Parij) fu unu fizicianu di-tu Frãntsie.
Limba armãneascã
Istoria
Ashi pãnã ahurhita a etãljei XIX, Armãnjlji li ufilisirã yramili gãrtseshci, cum le-ufilisirã sh'alantile populi. Ashi tuti lurili scriati tu Metropola armãnescã Moscopole irra scriati cu aiste yrami. Tu anlu 1809, Ioryi Constantin Roja u publicã vivlia "Puteare-a ghiuvusariljei a limbãljei a noastã cu yrami latinicheshci" cu tsi Armãnjlji u alãxescu Yramiolu (abetseda). Dupu atsea shi vivliile armãneshci s-publicã sade cu aiste yrami latinicheshci cu tsi Armãnjlji u'spun pricãdeare a lor latinikeascã. Ashi shi Mihail Boiagi u publica gramatica armãneascã sum titlu "Γραμματική ρωμανική ητοί βλαχική" tu anlu 1813 tu Vienni. Ashi irra tipusiti shi Dictsionarli armãneshci al Shtefan Mihaileanu, Ioannis Dalametra, Tache Papahagi, etc. ma multsã di nãsh ufilisirã yrami romãneshci tsi nu pricat tu alfabeta armãnescã cu tsi tu al Deftherlu Congres Armãnescu tsãnut Freiburg (1988) s-adusi detsizia s-hibã arcate di tu abetseda aiste yrami. Ti jale, propaganda romãnescã nica le tsãni pozitsiile shi nica featsi pit satelitile a ljei s'hibã ufilisitã unã pseftã abetseda armãneascã tsi nu u akicãsescu tuts.
Ghirmãnie
Stat
Republica Federalã Ghirmãnia:
Coranu
Dzãtseara Coranlui
Dupã adetsili islamitsi, prufitlu Muhammad fu aleptu s-aspunã tu naima bunlu zbor arab ahãt naua dzãtseari pitricuti di Dumnidzã oaminjilor, cum shi veachia dzãtseari tsi u avea pitricutã di ninti a prufitslor Abraham (Ibrāhīm), Noe (Nūh), Iona (Yūnus), Moise (Mūsā) shi lui Iisus Hristos (Isā al-Masīh), tsi eara mashi unã parti di-tu atsea naua.
Ceriu
Ceriulu (numiru atomicu 58, Ce) easti unu elementu chimicu. Easti protu lantanidu.
Editura Cartea Aromãnã
Pi limba armãneascã
Cola Caratanã – Ashteptu Soarili – 1991
Thiuhari Mihadashlu – Botsli di Didindi – 1992
Gvadalachara (Meksiko)
Gvadalachara easti, easti Meksiko.
Tsintsi Sturi a Islamului
Aeshtsã tsintsi sturi a islamului (arabã: arkān-al-Islām أركان الإسلام) suntu dimãndãrli tsi cafi musulman lipseashti s-li adarã tu bana a lui.
Ioryi Murnu
Nâs ira aligat ca membru ãmplin di Academia rumãnescã. Azã unã stradã pi portu rumãnescu pi Amare Alae di Mangalia (jud. Custantsa) shi hoara 23 August (jud. Custantsa) u-are numa a lui.<BR>
Tsintsi Sturi a Islamului
Darea (zakāt)
Darea easti bãgatã la 2,5% ditu avearea a musulmanlui. Tu Coran, s-dzãtsi cã darea easti mash ti atsei fãrã pãradz, ti atsei tsi i-agiutã, ti oarfãnj, ti atsei tsi inima u-au ti pisti, ti silighirea a sclaviloru, ti atsei tsi-au hãrgi mãri, ti calea al Dumnidzã sh-ti cãrvãnarlu aflatu pi cali. Atsei tsi dau nu lipseashti s-ashteaptã tsiva nãpoi sh-nitsi alãvdãri di la alantsã.
Elpida Caramandi
Sã-mpolisi cu Fashishcilji vurgãreshci shi muri ca heroitsã anlu 1942.
Thomas Alva Edison
Thomas Alva Edison (11-li di Shcurtu 1847 - 18-li di Sumedru 1931) fu unu inventatoru americanu.
Alchibiad Diamandi
Alchibiadi Diamandi (faptu 13 Avgustu 1893 - muri 9 Alunar 1948) fu un lider tu Printsipat di la Pind.
Bitule
Armãnji tu Bitule vinirã dupu arsire ali Moscopole di Arbinishii a depoia vinirã shi familiur di Gramoste. Ca shi tu Crushuva shi tu Bitule, Armãnji s-misticarã shi formarã dialectulu di Bitule cai easte multu aprope cu dialectulu di Crushuva, alla tu loc di vocala di sone, "-e" thi easte caracteristicã ti Crushuva, tu Bitule u-aflãm "-i" (ex. lapte - lapti). Formã "-ci" easte cama caracteristicã shi s-ufilizeashce tu loc di "ti" (lucreashce - lucreashci - lucreashti). Dhifthonghile armãnã dishclji shi s-alãxescu cu vocale cama dishcljise (ea - e), (oa/uua - o) cãcum shi tu limba armãneascã standardizatã. Tu Bitule Armãnjlji u-disfeatsirã "Litseulu armãnescu" tsi ira dheftherã institutsia ti educatsia analtã dupu "Nea Academia" di Moscopole.
Feamini
Custandina - Custanda - Custantsa - Tantsa
Literatura armãneascã-a perioadãljei di ninte Moscopole
Shi siyurã nai ma cunuscutã easte Vaza Simotã di seculu XIX, cu scriiturã: Καιλερύτου αμέου, μπια γίνου κα πι ατέου./Μούλτου σε νού μπιάε, σε νού τε βεμάη./Τρά σε νου τζη φάκε ρέου, τρα σε νου τε μπετου έου./Υναι ουάρε σε μπηάη, συ ακάσε τζη σε βάϊ. (Cãlãritu-a mel, bia yin ca pi-a tãu./Multu s-nu biai, s-nu ti vimai./T(r)a s-nu tsã-facã (a)rão, t(r)a s-nu ti bitu io./Una o(a)r(ã) s-biai, shi acasã tsã-sã vai.)
Feamini
Pirushana - Shana Shunda
Shtefana - Fana - Fanitsa
Sufia - Sufica - Fica - Fie
Jim Morrison
Jim Morrison (James Douglas Morrison; faptu 8 December 1943 - muri 3 July 1971) ira un muzician shi cãntãtor.
Freddie Mercury
Freddie Mercury (Farrokh Bulsara; Gujarati: Pharōkh Balsārā‌;faptu 5 Yizmaciunu 1946 - muri 24 Brumaru 1991) ira unu muzicianu şi cântâtoru di-tu Britania Mari.
Miguel de Cervantes
Miguel de Cervantes Saavedra (29 Yizmâciunu 1547 – 23 Apriiru 1616) fu unu scriitoru ispaniol di-tu Alcalá de Henares, Hispania. Elu easti cunuscutu trâ opera a lui, Don Quijote.
Claudius Ptolemeu
Claudius Ptolemeu (grâțeascâ: Κλαύδιος Πτολεμαῖος; 100 – 175) fu unu astronomu și om de stiințâ di-tu
Republica Moldova
Moldova easte un stat tu Europa. Cãsãbãlu capital easte Chishinãu.
Cirisharu
Chirisharu easti anșasilu mesu a anlui (tsi yini dupã Maiu shi s'aflã nãintea-a Alunarlui);
Flãmbura-a Britaniiljei
Alantã numa-a flãmburãljei aistã easte "Union Jack" (Jack Unit).
Gibouti
Stat
Cãsãbãlu capital: capital Gibouti
Nushi Tulliu
Poet armãnescu
Cã anlu aestu multu arãu,
oi-bobo pri dorlu a lor!
Nu au nitsi noatinj, ni barbets,
Frédéric Chopin
Frédéric François Chopin (1 Martsu 1810 – 17 Xumedru 1849) fu unu pianistu shi compozitoru maxusu di-tu Polonia, shi s-aflã tu cãsãbãlu Żelazowa Wola.
Dada Thereza
Bana tu Scopia
Dada Thereza easte faptã pi dzua di 26 Avgustu 1910 tu Mãhãlãlu armãnescu tu Scopia (atumtse tu Imperia Otomana) sum numã Agnesa Gongea (di Antigona) Boiagi. Ira criscutã tu unã familia avutã arbinesã catholicã (dupu vãrã si-spunã cã sade dada a Gongealjei ira catholica arbinesã, shi dupu moarte-a tatãljei nãsã ãlj-turnã fumeljlji a ljei tu piste catholicã). Familia al Nicola Boiagi (tatãlu al Dada Thereza) ira ghine cunuscutã familia armãneascã cu zãrtsinã di metropola armãneascã Moscopole, s-minduiashce cã orighina a tatãlui poate s-hibã sh-di arbinesã di Prizren, Cosova. Sã-shcie cã tatãlu al Dada Therezã ira aproape cu familia apothecarã armãneascã Shcodreanu, cu zãrtsinã di Shcodra (Scutari), azã tu Arbinishia. Cama nalile documente cai le-are D-l Stoian Trencevski, spun cã Nicola Boiagi ira reprezentantu-a comunitatiljei armãneascã tu Adunare-a Cãsãbãlui Scopia. Dada Therezã ira criscutã tu unã atmosferã multu relighiozã. Pi ilichie di nao anj, tatã-a ljei muri. Nica pi ilichia di 12 di anj, dupu biografia scriatã di Joan Graff Clucas, tu anjlji di tinireatsa, Agnesa avea mare interes ti bana a misionarlor shi lucurlu a lor tu Bengal shi adrã detsizia s-bãneadzã cã cãlughiarã (arãdãntsiosã). Detsizie atsea dit sone u adrã pi 15 di Avgustu, anlu 1928 cãndu s-plãcãrse tu hramlu a Viryirãljei Lae di Letnica (azã tu Cosova) iu s-duse multu ta s-facã hãgilãche. Pi ilichie di 18 di anj, s-duse la Sorlji di Loreto ca misionarã. Vãrãoarã nu-lj vidzu dada a ljei shi sorã a ljei.
Agnes protã s-duse tu Opãtie Loreto tu Rathfarnham, Irlanda ta sã-nveatsã Anglica, limba tsi Sorlji di Loreto lji-nvitsarã fumeljlji tsi s-dusea tu sculiile tu India.
Armâńi
Limba Armãnã (icã "Vlaho-Machedonã")
''Naima multsãi armãnji di adzã anyrãpsescu cu yramiolu elinu. Un numir cama njicu anyrãpseashti cu yramiolu latinu.''
Prota frãndzã
Articlu di calitati
<div style="background-color:#C8D8FF;font-size:1px;height:8px;border:1px solid #AAAAAA;-moz-border-radius-topright:0.5em;-moz-border-radius-topleft:0.5em;">
Steauâ
S-cljeamã shi lutseafiru.
Scotlandia
Scotlandia (galicheashce: Alba) easte natsia tu Europa di nord-westu shi easte unã di patrule pãrtsa-a Vãsiliiljei Unitã.
Alunaru
Mesu aestu ari 31 di dzãli.
Republica Dominicanã
Stat
Hola soy ilianny y ustedes qui en eso
Brumado
Brumado është një qytet brazilian në Bahia, rajonin verilindje të Brazilit, pikërisht në rajonin e mesme të shtetit Jug-Qendrore, në të njëjtin emër mikro-rajonit, 555 kilometra nga kryeqyteti i shtetit, Salvador. Zona e saj e tokës është 2 207,612 kilometra katrorë, selia zonë pushtuese 2174 kilometra katrorë dhe lartësi prej 454 metra. Sipas Institutit Brazilian i Gjeografisë dhe Statistikave (IBGE), në vitin 2016 popullsia e saj është vlerësuar në 69,473 njerëz. Indeksi i Zhvillimit Njerëzor (HDI) është 0,656 (mesatare).
Muzicâ
Muzicã easti unã formã di artã tu cai sãntu boatse shi tãtseare cai sãntu expresate pi tu chirolu. Elementile di boatsi cum sãntu ufilizite tu muzica sãntu anãltsimea (tu cai sãntu melodia shi harmonia), rithmo (tu cai sântu tempo shi metru) shi cualitãtsile sonore di articulatsia, dinamica shi textura.
Biligrad
Biligrad (sau Beligradi; sãrgh.Београд icã Beograd) easte nai ma mare cãsãbã shi cãsãbãlu capital ali Sãrghia.
Yizmâciunu
Mesu aestu ari 30 di dzãli.
Lingvisticâ
Lingvistica (gr. γλωσσολογία) easti shtiintsa tsi studiadzã limbili. Omlu tsi shtii lingvisticã s-cljeamã lingvistu.
Sumedru
Mesu aestu ari 31 di dzãli.
1914
1914 (MCMXIV) fu unu anu tu secullu a XX-lea.
Athina
Isturie di populatsia : 1833(4000) 1870(44,500) 1896(123,000) 718,000 1921(718,000) 1971(867,023) 1981(885,737) 1991(772,072)  2001(745,514) 2011(664,046)
Istoria Makedonjiloru tu Gãrtsia
Elada s-adrã dupu tsi ascãpã ditu Amirãria Otomanã. Armãnji Makedonji ("vlahi") furã unu mari andrupãmintu tu tuti polimli tsi s featsirã ti eliftiria ali Gãrtsia, polimi di ninti sh-di dupu Declaratsia di independentsã ali Gãrtsia (25 Martsu 1821).
Roma
Roma (it.Roma) easte nai ma mare cãsãbã shi cãsãbãlu capital ali Italia.
Gmina
Comuna (polica: gmina, plural: gminy) easte parte printsipalã (pi nai ma njiclu nivel) di divizia teritorialã tu Polandia. Pãnã tu anlu 2004 avea 2,478 di comune. Zborlu gmina easte vinit di zborlu ghermãnescu Gemeinde, tsi spune "comunã" icã "comunitate".
Caplu di leghislativã shi controlã a cathi unãljei comuna easte contsilu-a comunãljei (rada gminy). Puteare executivã easte tsãnuta di parte-a caplui a comunãljei: wójt (caplu-a comunãljei di hoarã), celnic (burmistrz, caplu-a comunilor mix shi di cãsãbã) icã prezidentu (prezydent, cap-a comunilor di cãsãbã cu cama multu di 100,000 bãnãtori).
Polonia
Polonia easti unu statu tu Evropa Centralã, cari ari sinuromati cu Ghermãnia tu ascãpitatã, Cehia shi Slovacia la notu, cu Ucraina shi Belarusu la apiritã shi cu Lithuania, Arusia shi Amarea Balticã la njiadzãnoapti.
Frândzâ
Frãndzã2 (frắn-dzã) sf frãndzã (frắn-dzã)
3: acoali mãri di carti, ligati deadun sh-vinduti di-aradã cati dzuã, tu cari s-aflã tipusiti hãbãrli shi nalili tsi s-fac tu lumi; timiridã, fimiridã, gazetã, dzuar;
Nari
Nari icã nare easti partea tsi-ansari cãtã nafoarã di-tu fatsã (tsi s-aflã namisa di frãmti shi gurã), pri-tu cari omlu anjurzeashti shi ljea anasã; nas.
Irini
Irinia easti starea (catastasea) di bunã aduchiri namisa di oaminj (populi, etc.) cãndu nu-ari alumti (vãtãmãri, pulemati, etc.); aduchirea tsi s-fatsi namisa di populi (dupã unu polim) cãndu cati popul sh-ljea sartsina s-facã tsi lipseashti tra s-astãmãtseascã alumtili sh-vãtãmãrli; isihia tsi u-aducheashti omlu cãndu nu-ari nitsiunã minari i vrondu deavãrliga di el.
Filipinji
Stat
Republica-a Filipinjlor:
Lumina (1903–1908)
Pri-tu colaboratori ali revistã s-aflã: N. Batzaria, I. D. Arginteanu, V. Diamandi-Amniceanu, Yioryi Zuca, Zicu A. Araia, dr. Tașcu Trifon shi Theodor Capidan, Yioryi Murnu, Constantin Belimace icã Tașcu Iliescu.
Pândzâ
Pãndza easti tsãsãturã suptsãri, di-aradã faptã di hiri di bumbacu, sirmã, yinu, cãnapi etc. Unã altã noimã easti atsea di cumatã i lucru faptu di-tu aestã turlii di tsãsãturã icã pãndzina faptã di-un pangu.
Matilda Caragiu Marioțeanu
4
''Una parti di populatsiunea veacli romaneascã fu desnatsionalizatã sh alta parti fu pimtã cãtã Njiadza-Noapti/Ascapitatã/Notu. Iu s-agiumsi: PATRU grupi veclj di romanji, alãxits tu imnatlu a ietilor ashi: Romanji ditu Nordul ali Dunã icã Daco-romãnji (bãnãtorlj ditu Dacia), Aromanji (Macedo-Vlahii, numa tsi minduiescu cã iasti naima uidisitã ti furnjia cã nu ari romãnji nord-dunãreni pi loclu iu bãneaza armãnji/rãmãnji-remenji), ama vlahi ari ti atsea cã ashi suntu numãsits di xenji di anvãrliga tuts romanji ditu Nordu shi Sudu (Notu) ali Dunã), Meglenitslji (Megleno Romanii- Vlahii, multu aprucheats di armãnji), ditu Agrul Meglen, la Nordu di Sãrunã (Thessalonike), sh Istrienji (istro-romanii/ vlahii), ditu Peninsula Istria.''
Câpșunâ
Cãpshuna easti unã plantã njicã, cu trupu shcurtu, tsi s-tradzi azvarna pri loc, cu frãndzã mãri (fapti di trei frãndzã ma njits, piroasi sh-cu cuditsã lungã), cari fatsi lãludz albi, tsi easti criscutã di omu trã yimishili a ljei aroshi, cãrnoasi, cu multi simintsã nuntru, cu mushatã anjurizmã shi dultsi, icã acri, tu mãcari.
Matilda Caragiu Marioțeanu
10
''Sã shtie cã tuts romanji, Nordu- sh Sudu- di Dunã, ãshi dzãcu cu unu zboru tsi lu continueadzã pi latinescul ROMANUS. Shtimu cã tuts xenji lj numãsirã pi tuts romanji vlahi ( tuti turliili). Altsã lj numãsira pi armãnji MACEDO_ROMÃNJI. Mini minduiescu cã aiestã numã iasti cicãrdãsitã, sh ti atsea vas alegu MACEDO_VLAH, numa tsi nã u deadi sh Mihail Boiagi afendi ali yramatica makedonovlaha. Aiestã numã iasti limbidã ti armãnji. Ashitsi nu vas achicãseascã macedo-slavi tsi sh adrarã numa di "makedonji". Ti atsea minduiescu mini cã naima uidisitã numa iasti Macedo-Vlah .''
Buzãu
Buzãu easte un cãsãbã tu Romãnia.
Hoarâ
Ahurhindalui cu revolutsiiljea industrialã, cama multsi oamini s-mutarã cãsãbãdz, tu proceslu a urbanizatsiiljei.
Crișcinizmu
=Crishcianizmo= Crishcinizmulu easti unã relighie monotheisticã tu cari tsentru sãntu ãnvitsãturle al Isus Hristolu tsi sãntu bãgate tu Naolu Testamentu a Bibliiljei.
Nepal
Nepal easte un stat tu Asia. Cãsãbãlu capital easte Kathmandu.
Grigore Leșe
Grigore Leșe shi fãrshirotsli di Cogealac
Tu 17-li di Yizmãciunu 2011, Grigore Leșe furnisi albumlu Grigore Leșe shi aromãnii fãrsherotsi – Muzici strãvechi, iu ari cãntatã armãneshtsã polifonice — „cãntitsili cu e” – cu unu grupu di cãntãtori fãrsherotsi di hoara Cogealac, judetsul Custantsa, Romãnie, pi cari lu-aflã 2007 tu Dobrogea, tu chirolu canda adra unu documentaru.
Bueauâ
Multi buei suntu faptã di-tu elementlu chimicu hromu.
Coadâ-șurichinâ
Coadã-shurichinã easti unã turlii di earbã tsi creashti prit tuti locurli, pi cãmpu i pit uboarili-a oaminjlor, cu frãndzã ca peani sh-lilicili, di-aradã albi, adunati stog ca tu-unã soi di arapun i umbrelã.
Arâu
=Rãu= Arãulu easti apa tsi s-adunã di-tu izvuri shi ploai sh-cari curã tu-unã vali cãtã tu-amari.
Firidâ
Firida easti loclu alãsat dishcljis tu unã stizmã di casã i unã machinã (tra s-poatã s-treacã vimtul shi lunjina), adratã dit un cadru di lemnu (i metalu) tsi s-bagã tu-aestu loc dishcljis shi yilia tsi s-bagã tu aestã hãlati.
Uși
miniatura|Ushi Ushea easti loclu dishcljis alãsat tu-unã stizmã di casã (unã machinã, etc.), tsi nu easti firidã shi sh-u-adutsi cu poarta (prit cari poati s-treacã lishor tsiva i cariva).
Soldzu
Soldzãli suntu ploci njits (ascuri shi nyilicioasi) cari, ashtirnuti unã pisti alantã, acoapirã truplu-a pescului (a nipãrticãljei, a cicioariloru di puljiu, etc.).
Poartâ
Poarta easti unã ushi (di-aradã ma mari sh-ma greauã ca di usha di-tu casã) prit cari s-intrã tu-un ubor (avlii, cãsãbã, tsitati, etc.).
Guinea
Stat
Republica Guinea:
Pescu
Pesculu easti unã turlii di prici tai bãneadzã tu apã, cu truplu lungu, cu-unã cheali moali acupiritã di soldzã, sh-cu carnea bunã tri mãcari.
Catia Maxim
Catia Maxim (n. București, România) easti unâ scriitoari Românâ, ți ari multu sinferu trâ armâname.
Turtucaia
miniatura|Turtucaia Turtucaia (vãryãreashti: Тутракан) easti unu cãsãbã di-tu regiunea Silistra, Vãryãrie.
Ceai
Ceailu (icã ciaiu) easti unu arburicu di-tu locurli caldi, criscut ti frãndzãli tsi s-usucã shi s-herbu tra s-da unã biutu-rã multu cãftatã tu ntreaga lumi.
Lâscâ
Mscurlu-ali gãscã ari numali di gusac icã gãscu
Pernici
Pernici (vãryãreashti: Перник) easti unu cãsãbã shi capitala di-tu regiunea Pernik, Vãryãrie.
Ficioru
Unu ficioru easti bãrbatlu tu anjlji cãndu easti ninga njic, icã tinir.
Sulfu
miniatura|Sulfu Sulfulu (numiru atomicu 16, S) easti unu elementu chimicu cu cu hroma galbinâ.
Fârinâ
Fãrina easti pulbirea tsi s-fatsi cãndu suntu mãtsinati (di-aradã tri mãcari), gãrnutsãli di yiptu (grãnu, sicarã, misuru etc.) i altã soe di gãrnutsã i simintsã.
Featâ
=Fatã= Unã featã easti muljearea tu anjilji cându easti ninga njicã, tinirã sh-nimãrtatã, icã cilimean (njic) feamin di-tu unã fumealji, hilji tsi u ari unu bãrbat cu-unã muljeari.
Zboară Niangrâpsiti
Pricunoashtiri
Tu 8-li di Yinaru 2014, unu articolu a bloglui si aflã protlu locu tu top-lu Wordpress Romãnia.
Gaidâ
Gaida easti unã hãlati muzicalã faptã di-unã foali di cheali sh-di ma multi sulini tsi esu di-tu ea shi scotu botsu, cãndu treatsi vimtu tsi easti suflatu di omu pri-tu gurã shi easi di-tu foali pri-tu eali.
Haskovo
Haskovo (vãryãreashti: Хасково) easti unu cãsãbã shi capitala di-tu regiunea Haskovo, Vãryãrie.
Limba miglinitã
ṷa=aua
Curcubeu
Curcubeulu easti arculu (duxarlu) mari sh-mushat, cu tuti tsãli shapti hromili, tsi s-veadi (multi ori dupã ploai) arcat mari sh-tes pri tseru.
Limba miglinitã
Ama suntu niscãndi zborur alepti, cari limba armãneascã nu li ari (ma tu romãneashti shi jeiãneascã suntu):
Bunelâ
Bunela, icã piruna, furculitsa, easti unã hãlati njicã di casã (cu mãneari di-unã parti shi trei-patru dintsã lundzi, suptsãri sh-nduplicats niheamã di-alantã) cu cari omlu acatsã (ntsapã) mãcarea di-tu pheat tra s-u ducã la gurã shi s-u mãcã.
Curcubetâ
Numa di curcubetã easti datã la ma multi planti tsi au un trupu lungu (cari poati s-agiungã pãnã la 4m) tsi s-tradzi azvarna pri loc, frãndzã mãri, lãrdzi, sh-acupiriti cu peri ascuri, shi cu lilici mãri galbini-purtucalishi tsi da yimishi mãri (di-aradã ma mãri di caplu-a omlui shi cãtivãrãoarã pot s-agiungã pãnã la 15-20Kg), stronghili, cu coaja albã, galbinã, purtucalishi, etc., cu carnea di nuntru moali, dzãmoasã tsi s-mãcã heartã, coaptã, tu mãcãri i tu piti, mplinã di simintsã albi, mãri tsi s-buni tu mãcari (di-aradã fripti); yimisha faptã di-aestã plantã.
Blagoevgrad
Blagoevgrad (vãryãreashti: Благоевград) easti unu cãsãbã shi capitala di-tu regiunea Blagoevgrad, Vãryãrie.
Articli ti Armãnji
Anyrapseri ti laolu Makedonu/Armanu
Arburi
Unu arbure icã arburu poati s-hibã:
Bumbacu
=Bumbac= Bumbaclu (Gossypium) easti unã plantã criscutã trã hirili tsi nvilescu (ca unã soi di lãnã albã) simintsãli a ljei tsi s-aflã ncljisi tu-unã soi di fructu-cutii cãt unã nucã, cu frãndzã tsi au unã videari ca palma di omu (palmati), sh-lilici galbini icã aroshi; lãna adunatã di pi-aesti simintsã.
Crustalu
Crustallu easti unã soi di yilii multu scãntiljoasã, cu cari s-adarã mash lucri fini, scumpi.
Shtiintsa cari studiadzã cristalilii easti cristalografie.
Stufu
Stuflu easti unã turlii di earbã multu-analtã shi cu-un singur trup corcanu, suptsãri, cu noduri tu locuri-locuri, cu frãndzãli ca neshti apali lundzi, cu lilici galbini i viniti, di-tu cari s-fãtsea, aoa sh-un chiro, meturi i citia di cãlivi.
Tiberiu Cunia
Activitãts armãneshtsã: Profesor Tiberius Cunia easti mari alumtator shi patriot Armãn, persoanã cari deadi mari contributsii ti dishtiptari a sentimentului natsional a Armãnjlor. Easti fundator a editurãljei “Cartea Aromãnã” cu plan ti editari shi tipuseari un mari fondu di cãrtsã armãneshtsã. Cu ahurhita di la anlu 1994, Tiberiu Cunia lji bãgã timeljurli ti editari a unãi revistã pi limbã armãneascã sum numa “Rivista di literaturã shi studii armãneshtsã”. Deadi mari sustsãniri shi agiutã ti andridzeari a tsintsilor Congresi internatsionali ti limba shi cultura armãneascã tu organizatsii a Uniunea ti limba shi cultura a Armãnjlor dit Fraiburg – Republica Ghermania, cum shi ti organizari a Congresilor ti limba shi cultura armãneascã tsi s-tsãnurã Brigiport, tu Statili Uniti ali America. Tiberiu Cunia eara shi organizator a Simpoziumlui ti standardizari ti scriari pi limba armãneascã tsi s-tsãnu Bituli, tu Republica Machedonia, anlu 1997.
Lovcea
Lovcea (vãryãreashti: Ловеч) easti unu cãsãbã shi capitala di-tu regiunea Loveci, Vãryãrie.
Sârbâtoari
Unã sãrbãtoari (ma raru yiurtii) easti unã dzuã tsi easti tsãnutã tra si s-aducã aminti (si s-yiurtiseascã) numa-a un ayi (un lucru mari tsi s-featsi, etc.). Ca bunãoarã, sãrbãtori reliyioasi suntu Arusaljea, Pashtili icã Crãciunlu.
Târgoviște (Vâryârie)
Tãrgovishte (vãryãreashti: Търговище) easti unu cãsãbã shi capitala di-tu regiunea Tãrgovishte, Vãryãrie.
Petrici
Petrici (vãryãreashti: Петрич) easti unu cãsãbã di-tu regiunea Blagoevgrad, Vãryãrie.
Tu anlu 1992, cãsãbãlu avea 27659 bãnãtori sh-tu 2001: 29785. Estimarea trã anlu 2005 fu cã Petrici ari 30013 bãnãtori.
Câsâbadzľi ali Românie
Aradamata cãsãbadzlor ditu Romãnia
Cama mãrlj cãsãbadz tu Romãnia sãntu: Iasi, Cluj-Napoca, Timișoara, Custantsa, Craiova, Galați, Brașov, Ploiești, Brăila, Bacău, Oradea, Arad, Pitești, Sibiu, Târgu Mureș, Buzău, Târgoviște, Călărași.
Karlovo
Tu anlu 1992, cãsãbãlu avea 27291 bãnãtori sh-tu 2001: 25715. Estimarea trã anlu 2005 fu cã Karlovo ari 24787 bãnãtori.
Tudor Gheorghe
Tudor Gheorghe easti unu cunuscutu cãntãtoru shi scotu cãnticu di muzicã romãneascã, shi theatrinu romãnu, easte faptu 1 Avgustu 1945,  Podari, judetsul Dolj, familia de huryeati.
Constantin Ucuta
Banã
CONSTANTIN UCUTA (Moscopole icã Pozen (Ghirmania) 1770 - Vieni (Austria) 1797), scriitor shi carturar armãnescu dit seculu XVIII. S-featsi Moscopole icã dupu alte fãntãne Pozen tu Prusia, iu lucrã ca protopap. Carte ãnvitsã la Academia di Moscopole shi s-dusi s-lucreadzã ca preftu tu bisearicã-a coloniiljei armãneascã tsi s-adunã dupu ardearea ali Moscopole. Viena, tu anlu 1797 tipusi unã carti di mari simasii - "Nea Pedagoghia" (Pedagoghie Nao) icã "Abecedarlu lishoru ti anvitsarea-a ficiuritslor limba-armãneascã".
Troian
Tu anlu 1992, cãsãbãlu avea 25076 bãnãtori sh-tu 2001: 25104. Estimarea trã anlu 2005 fu cã Troian ari 22357 bãnãtori.
Rafael Orozco Maestre
Rafael José Orozco Maestre (24 Martsu, 1954) easte un muzician shi cãntãtor di tu Columbia.
Simeon Sina
Identitetu
Sina ira nai cama marli bancar shi un di nai cama marlji initsiator di interesili materiali dit atsel chiro. Lucra tu multi sferi dit economii, ca s - dzatsem, tu sfera di melioratsii pãnã la nai cama sensibilili transactsii dit sfera di banchi. Nãs vãrnãoarã nu lucrã cu lucri nitinjisiti. Ti nãs amintarea aveari nu lji ira scupolu a banãljei, ma, elementu a banãljei. Nãs multu lucra cu comertsii. Cum s-veadi, tutã comertsia cu bubaclju shi tutumea dit atsel period ira tu manj a lui. Tu Viena shi Peshta avea multu mari magatsinuri ti bumbac, lãnã shi tutumi. Sina multu priadusi ti nintari agrarlu shi industria. Amintã multi ahãrdziruri ti atsea tsi adra cãljuri shi tsi lu ninta transportul. Nãs ira finansier cãndu s- construia calea di her Viena - Giura. Ninti s- moarã ira un di nai ma avutslji oaminj tu Evropã. Cãndu muri alãsã etinj pradz 80 di milioani di forinti di asimi shi 29 di latifundi cu 241 735 iutri di loc cu nai ma moderni mãchinji ti lucãrli di agrar, piningã multili palãturi tu Viena shi pit alanti metropoli din Evropã.
TVR 1
TVR 1 easti una frândzâ/emisie di tilivizii mucâneascâ (rumâneascâ) alâncitâ pi 31-li di andreu 1956.
Teodor Anastasie Cavalioti
Teodor Anastasie Cavalioti (n. 1728, Moscopole - d. 1786, Moscopole) easti directorlu ali Nea Academia (Noaua Academie) di Moscopole, tu-atselu chiro nai ma analta Sculie/Academie tu Balcanu. Easti autoru di cursuri di gramaticã, filosofie, poeticã.
Tu biblioteca Academiljei gãrtseshtsã di la Sf.Sava (Bucureshti) s-aflarã 3 manuscripti gãrtseshtsã di-alu Cavalioti: "Tratatu di loghicã"; "Tratatu di Fisicã" shi "Tratatu di Metafizicã".
Mustafa Kemal Atatürk
Mustafa Kemal Atatürk (f. 19 Maiu 1881, Sãrunã – m. 10 Brumar 1938, Istanbul) easti unu omu politicu turcu sh-fu protlu prezidentu ali Turchii, pãnã tu ancljideari a ocljiloru tu 1938. Easti cunuscutu ca anti-imperialistu shi deapoaia, ca unu vizionaru shi reformatoru al Turchiei.
Uma
miniatura|Uma Uma icâ Huma — hoar tu Comuna Gjevgjeli, tu area Vlahomeglen apropea di casabãlu Gjevgjelia.
Mustafa Kemal Atatürk
Anda Imperiulu Otomanu cãdzu, cara Protlu Polimu Mondialu apulsii, Atatürk ahurheshti unã njishcari natsionalistã cari adrã Republica Turcã modernã shi secularã.
Uma
Geografia shi arãspãndire
Atarea tuta are 42,3 km.
Torsten Haß
Biografie
Torsten Haß easti faptu pi protlu di Brumar 1970. Pãrinti-a lui furã Bernd Haß (1942–1996), shi Adelheid Haß (1942–20xx).
Ispania
Culturã
Tu Ispania s-zburãscu limba ispanjolã.
Antoine de Saint-Exupéry
Antoine de Saint-Exupéry fu unu scriitoru di-tu Frânție ți anyrâpsi multi operi cunuscuti (Le petit prince, 1943).
Județul Dolj
Populatsia: 618.335 (2011)
Nicolae Ceaushescu
Nicolae Ceaushescu fu biringi prezidentlu ali Romãnii tu chirolu 1974 - 1989 shi secretaru general al Partidulii Comunist Romãn 1965-1989. Estã apokiu politica Romãnia di S.U.A., Libia shi Coreea di Nord. Nveastã lui fu Elena Ceaushescu.
Yoshihide Suga
Yoshihide Suga(菅義偉,natã 6 dechemvriu 1948 - ) sh' fu Politicienu Japonia.
Evanghelos Averoff
Identitetu
Mari contributsii Gheorge Averoff deadi ti construirea-a Sculiiljei militarã "Evelpides" shi ti construirea-a Stadionlu tu capitala-a li Gãrtsii, iu lipseas hibã ashtiptats shi filipsits atselj tsi va s- lja parti Agiocurlji olimpidili tu anjlji 1896 shi 1906. Dupu moartea al Gheorge sumili di pradz tsi iraalãsati ca clironomi di partea a lui, statlu gãrtseascu avea borgi s- lu constituiadzã ncrutsishi Averoff shi s- osiguripseascã mari controlã tu chirolu anamisa di doilji polimi balcaneashti.
Kruja
Kruja easti unu cãsãbã tu districtulu (rrethi) Districtulu Kruja, Arbinishii. Cãsãbãlu easti parti di-tu prefectura Durrës (qarku). Anlu 1989, Kruja avea 14400 bãnãtori. Tu 2001, 19372, shi tu 2005: 21286. La numirarea di-tu soni, atsea di-tu 2013, earau bãnãtori.
Radon
Radon easti unu elementu di-tu chimie.
Kripton
Kripton easti unu elementu di-tu chimie.
Județul Iași
Județu Iași easti unu judetsu di-tu Romãnie. Easti i unu raion tu Moldovã.
Județul Neamț
Judetsu Neamț easti unu judetsu di-tu Romãnie. Easti i unu raion tu Moldovã.
Cochilu
Tru linba armãneascã cok'ilu, cok'iu i cupelu vini dit vãrghãresclu kopile shi s' ufiliseasti maxus ti bastardzã pi mucãneashti copil din flori.
Coperniciu
Coperniciulu (Cn) easti unu elementu di-tu chimie.
Poloniu
Poloniulu (Po) easti unu elementu di-tu chimie.
Livermoriu
Livermoriulu (Lv) easti unu elementu di-tu chimie.
Siptâmânâ
Siptãmãna (icã stãmãnã) suntu shapti dzãli (shi noptsã) cu-arada, tsi (la noi) nchi-sescu cu Lunea sh-bitisescu cu Dumãnica.
Galileo Galilei
Galileo Galilei (15 Shcurtu 1564 – 8 Yinaru 1642) fu unu astronomu italian, tsi adratu halati (telescopluri).
Neptuniu
Neptuniulu (numiru atomicu 93, Np) easti unu elementu chimicu.
Sistemlu solaru
Sistemlu solaru easti soarli shi alantili planeti tsi s-aflã ninga nãsu.
Câruțâ
Carotsã icã amaxea easti unã soi di cutii mari pi-arocuti cu patru aroati, cu cari s-minã oaminji i poartã lucri (traptã di calji tu chirolu vecljiu i minatã cu gazu tu chirolu di-adzã).
Siegfried & Roy
Siegfried & Roy au fost un duo de magicieni și animatori germano-americani, mai cunoscuți pentru aparițiile lor cu lei albi și tigri albi.
Flãmbură
Flamurã
Flamburã (flám-bu-rã) sf flamburi/flambure (flám-bu-ri) – cumatã di pãndzã (mitasi, carti, etc.), acãtsatã di un shcop, cari ari di-aradã ma multi buei sh-cari pãrãstiseashti (ca semnu ahoryea) un stat (unã sutsatã, unã hoarã, unã cumpanii, etc
Ocľiul a soarilui
Floarea soarelui
Ocljiu a soarilui easti unã plantã irboasã cu trupu multu analtu tsi easti criscutã di omu (ma poati si s-aflã sh-agrã), cu frãndzã mãri, ascuri, sh-cu-unã lilici mari, stronghilã ca nã turtã, galbinã, tsi-sh shutsã fatsa ntreaga dzuã dupã cum s-minã soarili, multu cãftatã di alghini, criscutã di omu, tu grãdinj i agri, ti simintsãli tsi s-mãcã sh-dit cari s-adarã untulemnu bun trã mãcari.
Meksiko
Geografie
Cãsãbãlu capitalu easti Mexico easti.
Yinaru
=Ianar= Ianarlu, Yinarlu icã Culugelu easti protlu mesu di tu anu shi ari 31 di dzãli.
Numiru
Tu armâneaști protli dzâți numiri suntu:
Algâ
thumbnail|right|Batrachospermum moniliforme: Unã algã di [[apâ|apã dultsi]] Alga icã jaghina easti unã numã datã la ma multi planti simpli (aplo, adrati mash di-tu unã tsilulã), tsi crescu tu apã dultsi icã nsãratã, tu loc vlãngos, pi pishtirei icã prit cripituri di pishtirei, pi truplu di arburi, au hromã veardi, njirlã icã vinitã (murnã).
Mãhãlã Armãnescu
miniatura|Riviera Dimitar Vlahov, si una parte di Mãhãlãlu Armãnescu Mãhãlã armãnescu termin tsi s-ufliseashte ti mãhãlã tu casãbãdzlji si hoarile iu baneadzã Armâńli tu turlii chivernisi. Ca un popul homogenic, tu anchisita Armãnli nu para sã mistica cu alantsãlj milets, ashitsi estu termin era sustsanut.
Amarea Lae
thumbnail|right|[[Hartâ|Harta-a Amarii Laie]] Amarea Lae icã Amarea Neagrã easti unã amari di-tu Evropa. Aoa curã multi arãuri maxoasi, ca bunãoarã Dunãrea.
Frãndza Vlahã
Frãndza Vlahã easti unâ revistâ di literaturâ și informari cari apari tu cathi mesu Bridgeport, SUA. Ari unu formatu A4, di 4 frândzâ. Fondatorlu și redactorlu a ei easti Nacu Zdru.
SpongeBob SquarePants
SpongeBob SquarePants i unu serial ca animație plâsatu în anul 1999 ca Stephen Hillenburg.
David Woodard
David Woodard (faptu pi 6 di Aprir 1964 tu Santa Barbara, California) easti unu dirighentsã tsi scriitoru di-tu Statili Uniti ali America.
Toshe Proeschi
Todor "Toshe" Proesci (Pãrlep, yanar 1981 - Não Gradishka, sumedru 2007) ira cunuscut macedonesche cãntãtor shi unã di naimarile stare tu scena di muzicie pi Balcan, iucido easte cunuscut ca om tsi u vrea multu Macedonie. Cariera tu musicie u ahurhi pi festivalu "Melfest" anlu di 1997 tu Pãrlep, iu amintã cu cãnticlu "Yesterday" di Bitãlsi. Cale di sucses u ahurhi cu cãntitslji "Pushti me" (1997) shi "Ostani do kraj" (1998). Avea cooperatsie cu Dzef Beck, Grigor Coprov, Zeljko Joksimovikj, Leontina Vukmanovikj, Marina Tucakovikj, Bora Gjorgjevikj, Miro Buljan, Antonija Shola, Toni Cetinski, Phoebus, Anja Rupell shi mare numero di alte cunuscuts tu musicie pi Balcan shi iucido. Naimabunlu ciro di cariera tu musicie u ahurhi dupu cãntare di cãnticlu "Tvoite baknezhi na moite beli koshuli" pi festivalu tu Scopia, avril anlu di 1999. Avea parte tu casã ti productsie "Avalon", iu ira pãn anlu di 2002. Tu anlu di 2004, ira Ambasador di UNICEF. Alui cunuscut zbor ira "Vã voi tuts".
Ottawa
Ottawa easte cãsãbãlu capital ali Canada.
Proectu:Chimie
Aestu proectu fu ahurhitu 22 di Sumedru 2014. Ma cã vrets s-dats unã mãnã di agiutoru, vã pãlãcãrsimu multu s-u scriets numa a voastrã na-nghiosu, la sectsiuniljea Participantsi.
Gostivarlji
Cãsãbãlu easte multiethnic, cãtse tu nãs bãneadzã tutslji natsionalitãts di Machedonia di Nord (Machidunits, Arbineshi, Turtsã, Ghiftsã, Armãnji shi altsã). stanga|miniatura|Videare panoramicã a cãsãbãlui di Suva Gora stanga|miniatura|Arãullu Avardar tu Gostivarlji
Dacian Cioloș
Dacian Julien Cioloș (a. 27-li di Alunaru 1969, Zalău, Românii) esti unu ingineru agronomu și omu politicu românu, prot-ministru ali Românii ahurhindalui cu 17-li di Brumaru 2015. Nâinti di aistâ, u lo tesea (funcția) di comisaru evropeanu ti agricultura tu Comisia Evropeanâ anamisa di ańľi 2010–2014.
Banâ privatâ
Di-tu anlu 2000, easti curunatu cu `nâ francezâ, Valérie Cioloș-Villemin. Numta s-feați Zalău, Românii. Dacian Cioloș azburaști limbâli francezâ și englezâ.
Popova Shapca
Capatsiteti ti shideari
Pãnã A doilu polim mundial, unic obiectu pi Popova Shapca eara Casa ti alpinishtsãlji, ofitsial silighitã ti ufiliseari pi 11 di brumar, anlu 1934, ti cari, tu unã statii jurnalisticã di la anlu 1940 s-actsenteadzã ca poati s-aproachã vãrã 130 di oaminj, noari electricã, ma easti ligatã cu telefoni cu Tetova, a durnjearea custusea 5-6 di dinari ti membrilji a sutsatãljei a alpinishtsãlor, 10-15 di dinari ti tuts alantsã (tsi dipendã desi durnjearea va s-rezerveadzã individual icã ti grupã). Complet pansion custusea 32 di dinari. Transportul di Tetova eara 3 sãhãts, shi s-adra cu cal loat sum agoghi ti 10-20 di dinari pãnã la hoara Lisets, a di aclo pãnã la casa putea s-agiungã pripadi.
Manifestatsii sportivi
Pi Popova Shapca, traditsional s-tsãni manifestatsia "Sharplaninschi cup".
Tu chirolu di veara s-tsãni maraton pi munti ti bitsicletã "Sharschi vodi", cari ahurheashti pi Popova Shapca, a dipiseashti Bunets pi Mavrova. Idghea ashitsi traditsional s-tsãni shi competitsii internatsionalã ti schii "Memorial Steve Ilievschi - Caraghule". Tsentarlu ti schii Popova Shapca ari stazi ti schii tu lundzimi di 35 di km., trei stazi homoghenizati dupu standardili al FIS, cu 9 schilifturi shi 2 lifturi iu pot sheadã doi oaminj. Stazili ti schii suntu buni ti ma multi schi-distsiplini, a nai cama multu suntu atractivi ti oaminjlji cari yin ta s-adarã schii ti recreatsii
Nicola Matushi
Taifã
Tu anlu 1920 sã-nsurã cu Sofia Balodimou (nu sã shcie - 1984), avea unã featã cu numã Xeni (1927 - 28 Yizmaciunji 1985) cai s-fãtsea zugrafa (pictora).
Codex Dimonie
Codex Dimonie easte un manuscriptu fãrã datã, fãrã locatsie shi anonim (s-pari cã autorlji sãntu cama multu, cãtse shi scriiturle sãntu dyafurate) tsi easte colectsia di 15 di texturi di relighie, tsi sãntu Didahie al Ayiulu Antonie. Dupu caracteristicã-a limbãljei textu easte di ahurhitã a secului XIX.
Altitud
=Altitudine= Altitudinea este înălțimea unui punct de pe suprafața Pământului în raport cu un nivel de referință, considerat, de obicei, suprafața liniștită a mării, denumită altitudine absolută, sau față de alt punct de referință de pe suprafața terestră, denumită altitudine relativă.
Nu trebuie confundată această altitudine cu altitudinea elipsoidală, care este dată de lungimea segmentului din verticala locului în punctul stabilit, cuprins între poziția punctului pe suprafața terestră și proiecția punctului pe elipsoid (modelul folosit pentru aproximarea formei Pământului). Altitudinea furnizată de GPS, este înălțimea deasupra elipsoidului WGS 84. Altitudinea relativă se raportează la un nivel de bază local.
Polimlu tsivil tu Gãrtsii (1824-1825)
Protlu polim tsivil
Guvernul temporar adusi detsizii Adunarea natsionalã s-tsãnã tu Nafplio shi cãftã Colocotronis s-u toarnã tsitadela a Guvernului. Colocotronis nu u apruche atsea shi deadi propuniri Adunarea s-tsãnã tu Nafplio, ma cãsãbãlu armasi sum a lui controlã. A lui jgljoati lji ampãrtsã atselji cari lji didea sustsãniri shi ashi lji si njicurã influentsa politicheascã. Ma mari parti di membrilji a Senatlui tu Peloponez li tinjisea detsiziili a Guvernului, a capetanjlji eara bãgats tu situatsii s-achicãseascã cu elji ta s-poatã s-partitsipeadzã tu Adunarea. Definitiv, A daua Adunari natsionalã s-adunã tu meslu martsu anlu 1823 tu Astros. Condutsirea tsentralã s-featsi ma sãnãtoasã di cãt organili reghionali, eara adusã nau Constitutsii, a nãi membri eara aleptsã tu organili executivi shi leghislativi.
Cu scupo liderlji armatuladz s-hibã pi a lor parti, administratsia tsentralã deadi propuniri Colocotronis s-partitsipeadzã tu condutsirea executivã ca vitseprezidentu. Colocotronis u apruche atsea functsii, ma a lui activitãts priadusirã mari crizã cãndu nu lji deadi al Mavrocordatos, cari eara aleptu ti prezidentu a organlui leghislativ, s-yinã pi a lui pozitsii. A lui mindueari ãn ligãturã cu Mavrocordatos priadusi ti revoltu a membrilor a organlui leghislativ. Shi ti Colocotronis shi ti a lui prezidentu tu condutsirea executivã, Petros Mavromihalis eara spusi multi critichi di parti a membrilor a organlui leghislativ. Criza avea culminatsii cãndu regulativa leghislatoarã u anulã condutsirea executivã shi li trapsi nanaparti a ljei membri. Colocotronis shi ma multsã capetanj cari u cunushtea situatsia pi Peloponez lji didea sustsãniri al Mavromihalis, cari armasi prezidentu a condutsiriljei executivã tu Tripoli.
Таки Фити
Di bana
La anlu 2003, Fiti eara aleptu ti membru permanentu la Academia machiduneascã ti shtintsã shi artã. Pi 1 di yianar anlu 2016, Tachi Fiti eara aleptu ti Prezidentu la AMSHA. Idghea ashitsi, el easti membru a Comitetlui european ti culturã.
Boban Nikolov
Cariera di club
Pi 19 di yinaru 2021, simnãturi ti Clublu Lecie dit Italii, membru tu a duua divizia icã Seria B. Debitirã la competentsii “Lecie-Empoli”. Tu a daua parti di sezona 2020-2021 agiucã 13 di competitsii tu shampionatlu shi dau tu playoff-lu ti intrari tu Seria A. Tsicara cã avea mari mirachi nu putu s-lji agiutã a clublui.
Titili
2015          - Supercup a Machidoniljei cu FC "Vardar" di Scopia,
Casa a familiiljei Corneti
Familia Corneti easti cãnãscutã familii armãneascã cu originã di Crushuva. La anlu 1678 aestã familii fudzi dit Moscopole shi vini s-bãneadzã Strug. Tu atsel chiro nãscãnti familii lu ancupãrarã Crushuva di un bei cari bãna Bituli, shi atsea ti 10.000 di mãrchi ghermaneshtsã cari li deadirã diunã oarã, a alantsã pãradz li didea ma multsã anj. La anlu 1863 familia Corneti vini s-bãneadzã Cruchuva. Tu idghiu chiro bãna shi Cocian shi ca multu avutã familii ancupãrarã 30 di hectare agãri ti siminari ariz, cari lu vindea tu Sãrbii, Edrene-Njica Azii. Tu atsel chiro dishclisirã shi ducheani cu 18 di lãcrãtori, tu cari cusea stranji shi portu di lãnã ti Turtsãlji shi alantsã bãnãtori. Aesti stranji li vindea Tsarigrad (Costantinopol), Scopia shi tu alanti stati pit Balcanlu tut. Nai ma tricutlu di elji, Ghiorghi Corneti avea 4 fumelji shi atsea: Mando cari bãna Cocian, Calcio – Scopia, Victoria – Bituli shi Caliopi – Bucureshti. La anlu 1863 el u adrã prota casã a familiiljei tu aestu cãsãbã. Deadun cu familia a lui bãna Cocian, ma veara s-dutsea Crushuva iu u tsãnea tutã a lor aveari. Ca multu avutã familii, la anlu 1887 adrarã nica unã casã, cari eara nica ma mari shi nica ma mushatã.
Institut Mihailo Pupin
Istorii
Consiliulu executiv a Parlamentului ali Republica Popularã Sãrbia shi cofundatorlji: Facultatea ti electrotehnicã, EI Nish shi Energoproiect, la anlu 1961 ampartã dau laboratorii di Institutlu ti shtintsã nuclearã "Boris Chidrich" shi atsea: Laboratorii ti automaticã shi Laboratoria ti tehnicã dighitalã, shi li leagã cu Institutlu ti automaticã shi telecomunicatsii "Mihailo Pupin" shi tu idghiu chiro adarã a lui reorganizari di timelj.
Naum Tahu
Cãnticlu di Colectsia scriat cu abetseda di azã
Nãsu easte fãrã nom
Vlatko Kostov
alt=fuzbaler|miniatura|Vlatco Costov Vlatco Costov easti un fuzbaler di maniniti shi trener di tora, amintatu Shtip pi protu Yizmãciunjli anlu 1965, Shtip Machidonia, di doilji pãrintsã armãnj
Cariera
Protlu gol lu deadi la competitsia “Napredoc di Chicia-Bregalnitsã”. Prota pozitsii ljieara ofanzivã a di cãndu prota ecipã u lo trenerlu Arsov ahurhi s-agioacã ca fuzbaler defanziv.
Litseulu armãnescu ti ficiori Bituli
Tu litseulu armãnescu inshi fimirida Lunjina, tsi inshi cathe mes.
Vlatko Kostov
Carierã di trener
- 2017-2018 - FC “Renova”, Tetovo
Cuzman Shapcarev
Cuzman Shapcarev
Faptu: 1 di shcurtu, anlu 1834, Ohãrda, Machidunia