cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Thomas More
Easte beatificat di Bisearica catholicã tu anlu 1886 di Papa Leo XIII, shi canonizat di Papa Piu XI pi 19 Mai 1935. Iurtia a Ay. Thomas More sã-nsimneadzã pi 22 Cirishear cãndu ira vãtãmat John Fisher shi alantsã 52 martiri angleshci.
Naum Tahu
Naum C. Tahu (1867-1913) easte Armãn, poet, folcloristu shi activistu tu Organizatsia interna machedonescã-odrineascã revolutsionarã. miniatura|Naum C. Tahu (1867-1913)
Banã
Easte aflat tu anlu 1867 tu cãsãbãlu-armãnescu Crushuva, tu Imperia Otomanã. Ca ficior cade tu-niputeare shi armase orbu. Tahu s-dutse pisti Machedonie shi adunã cãntitsi populare. Tu anllu 1890 s-duse Sofia, iu adarã taifã. Intrã tu OIMOR shi lucreadzã ca curir a organizatsiiljei pãnã tu multe locuri a Imperiiljei Otomanã. Cãndu s-duse Scopia di-aclo li-ljea cãrtsãle tsi le scriarã revolutsionarlji tsi shidea-ahapse tu Curshumli An.
Tu anlu 1895, Sofia, tu tipoyrafia a Fratslor Spircovi Naum Tahu u-tipusi “Colectsia a cãntitslor vãrgãreshci machedoneshci populare”. Tu Colectsia are shi 40 di cãntits armãneshci. Multsã di cãntitsli sãntu ligate cu minarea-revolutsionarã tu Machedonie, shi vãrã di cãntitsle sãntu a autorlui. miniatura|Cãntic di Colectsia al Tahu scriat cu litere vãryãreshci Muri anlu 1913 la Stashonea di her tsentralã Sofia, cãndu lucrã ca curir ti OIMOR tu Dupnitsã.
Cãnticlu di Colectsia scriat cu abetseda di azã
Crushuva hoarã di-Armãnj Cãdzu tu gãrtseshci mãnji
Cãdzu tu gãrtseshci mãnji
Di patru ciorbagiadzi ca cãnji.
Di un preftu iconom
Papa Constandin marle
Nãsu easte ti-spindzurare
Tutã hoarã nu-au dirmane
S-ciudisescu njicu sh-mare
Njicu sh-mare loa nã-thimeadzã
Tuts ti limba lãcãrmeadzã
Aushi nu s-minduiashce
Tutã hoarã nã-u minteashce
Cã are moarte un jileashce
S-fatse Grecu ti intiresu
Nãsu easte protu Arbinesu.
Vlatko Kostov
Cariera
Nica ca ficior di 10 anj ahurhi s-facã trening tu FC “Bregalnitsa” di Shtip.
Protlu trener ãlj earã Mirco Nagiacov a tu parea di tinir Stoian Arsov.
Cariera di fuzbal ahurhi tu tinireasca sculii a li FC “Bregalnitsa”. Ti timlu senior a lji FC “Bregalnitsa” debitirã anlu 1984 cu 16,5 di anj tu competitsia cu Pobeda di Valandova.
Litseulu armãnescu ti ficiori Bituli
dreapta|miniatura|Litseulu armãnescu Litseulu armãnescu ti ficiori Bituli ira adrat tu anlu 1880 shi ahurhi s-lucreadzã tu unã casã njicã cu mash unã clasã di 6 di sculari. Pãnã di 1887 ira completat cu 7 clasuri shi 90 di sculari. Poate cã atumtsea s-alãxi tu casa cama mare shi nao. Educatsia tu litseulu ira di patru shi shapte clase. Litseulu ira fundat di partea a Ministeriatlui di lucãrli externi ali Rumãnie.
Vlatko Kostov
Ecipi tu cari ari giucatã
Cu FC Bregalnitsa agiuca tu liga macedonescã, shi ti a daua ligã dit SFRJ.
Litseulu armãnescu ti ficiori Bituli
Tu litseulu ãnvitsarã ficiori di populatsia armãneascã, ma tu sculia sã-nvitsã pi rumãneashce dupu programa di educatsia rumãneascã cu tsi s-featse instrumentu a propagandãljei rumãneascã ti Armãnjlji shi Meglenitslji. Di-ispetea cã tu sculia sã-nvitsarã limbile: ghirmãneascã, latinicheascã, frantsuzeascã (galicheascã), gãrtseascã, ãnturtseascã shi vãryãreascã putem s-dzãtsem cã ira facultate di filologhie. Di alantile subiecti ãnvitsarã isturie, matematica, arta, muzicã sh.a. Obiectu fu adrat tu policatichia cu dao caturi tu stil di Ascãpitatã cu fasada di ornamentsã. Sculia lucra pãnã tu anlu 1913 cãndu ira ãncljisã.
Vlatko Kostov
Ecipi tu cari ari giucatã
- 1984-1986 - FC “Bregalnitsa”, Shtip
- 1988-1990 – FC “Pelister, Bitoli
- 1990-1993 – FC “Vardar” Skopia
- 1993-1994 – FC “Locomotiv” Sofia (Vãryãria)
- 1994-1996 - FC “Bregalnitsa”, Shtip
Carierã di trener
Ca fuzbaler activ, fuzbalu lu alãsã multu ayonjea di ispeti ca s-agudi. Ma Vlatcu nu shidea arhati. S-acãtsã cu sculia di treneri manager, cari u dipisi cu suctsesu, shi acãtsã s-lucreadzã ca trener Maneger.
- 1997-98 -   FC “Osogovo”Cociani- Shampion tu VMFL
- 1998-99 -   FC “Camenitsa Sasa” ,Camenita Makedonescã - Shampion tu VMFL
- 1999-2001 - FC “Cumanovo” Cumanovo - Shampion tu VMFL
- 2003-2005 - FC “Bregalnitsa”, Shtip - Shampion tu VMFL
- 2005-2006 - FC “Vlaznimi”, Chicia - armãneri tu PMFL
- 2006-2007 - FC “Renova”, Tetovo – Plasman tu Intertoto cup
- 2007-2008 - FC “Turnovo”, Strumitsa - Shampion tu VMFL
- 2003-2009 – Asitent-trener la reprezentatsia makedonescã U-21
- 2008-2010 - FC “Renova”, Tetovo - Shampion tu PMFL
- 2009-2011 - Asitent-trener la reprezentatsia makedonescã
- 2010-2011 - FC “Rabotnicichi”,Skopia
- 2011-2012 - FC “Renova”, Tetovo – anchirdãsitor a cuplu ali Macedonii
- 2013         - FC “Al-Real”, Arabiea Sauditã  - Partitsipari la cuplu Royal ti prota oara tu istoria a clublui.
- 2014         - FC “Al-Real”, Arabiea Sauditã  - ãnchirdãsitor a „Al-Vahda" turnirlu tu Abu Dabi, UAE
- 2015         - FC “Bregalnitsa” Shtip - Armãneri/Existentsã tu PMFL
- 2021         - FC “Ticvesh”, Cavadartsi
Premii
- Naibun macedonescu trener pi fudzbal ti anlu 2009
- Naibun macedonescu trener pi fudzbal ti anlu 2010
مريم
مريم
Cuzman Shapcarev
Muri: 18 di martsu, anlu 1909 (ilichii di 75 di anj), Sofia, Vãrgãria
Cuzman Atanasov Shapcarev (Ohãrda, 1 di shcurtu, anlu 1834 - Sofia, 18 di martsu, anlu 1909) - easti un di nai ma importantili adunãtori, publicãtori shi afirmatori a vãrgãreshtsãlor cãntits populari di reonlu machidunescu shi un di protslji Machidonj, cari scria manuali
Bibliografii
Cuzman Shapcarev easti faptu tu familia a unui oarfãn om cari avea a lui tehi, tu Ohãrda pi 1 di shcurtu, anlu 1834. Dipisi sculii primarã, ma ca eara oarfan, lipsea s-dãnãseascã cu educatsia.
Bana a lui s-alãxi cãndu lji deadirã posibilitati s-lu ljea loclu di dascal a lalã-su a lui. Ashi s-featsi dascal shi lucra Bituli, Ohãrda, Strug, Pãrlep shi Cucush pi limba gãrtseascã shi pi limba vãrgãreascã. Atumtsea lji cãnãscu Dimitria shi Constantin Miladinovi. Dupu urmili al Dimitrie Miladinov, a curi lji eara dziniri, ca Cuzman s-ansurã cu a lui hilji, ahurhi s-adunã cãntits populari shi alti operi. Cãndu lji anclisirã fratslji Miladinovtsi, Cuzman fãrã suxes adra efortu s-lã agiutã. Dupu a lor moarti, el prota s-dusi s-lucreadzã ca dascal Pãrlep, a dupu atsea shi Cucush.
Tu meslu ximedru, anlu 1893 fudzi Constantinopol, pitricut di Exarhia vãrgãreascã ta s-hibã redactor a unãi fimiridã vãrgãreascã cari eara tu plan ta s-publicheadzã aclo. Tu meslu yizmãciunj, anlu 1844 fudzi Plovdiv, Rumelia di Dat. Di la anlu 1900 el easti membru permanentu a Sutsatãljei literarã vãrgãreascã (cari ma amãnat u alãxi numa tu Academii vãrgãreascã ti shtintsã).
Tu soni di bana a lui, fudzi tu Vãrgãrii. Muri Sofia, la anlu 1909.
Cvantumlu shi calitatea a aduntlui material lu bagã Shapcarev anamisa di nai ma mãrlji adunãtori di cãntits populari nu mash tu Machidunii, ma shi pi Balcanlu tut. Tu a lui operi, Shapcarev s-spuni ca dupu originã easti Vãrgãr.
Lucru
dreapta|miniatura|Cadurlu dit soni al Shapcarev (1907).
Un poak pec di merdul cum un toațgeăunoesc instrucțiu pentru vil bin șittă di cac govnul, crivatu di un govnul, ci abbavău un bun șittă
Un poak pec di merdul cum un toațgeăunoesc instrucțiu pentru vil bun șittă di cac govnul, crivatu di un govnul, ci abbavău un bun șittă stău un librul di vil crivac govnulesc, Cândvar Goramorul. Cest librul stău un travul filuesc-eğicesc in formă di aforismă. Cândvar toaț șittă abbău crivatu cest librul și mulț aforismă stajolo lecționuli di leu șittă, mă pentru toaț. Vil abbău crivatu Un poak pec di merdul cum un respondul pentru filuc grecesc Arșistoaț și leu librul Un voak pec di merdul (lağinesc: Magna Moralia).
Un poak pec di merdul valerău cum vil dunțimporc travul di Goramorul și vil najimporc librul eğicesc in vil tempul novul. Vil librul stău vil derniul di Cândvar pentruapentru leu murț. Govnuli, ci șittajolo cum in cest librul applău poaki peci di merdul.
Casa a Familiiljei Lala
Origina a familiiljei
Arhitectura a casãljei di Bituli
Casa easti adratã ninti vãrã 150 di anj, shi atsea pi dau pãrtsã. Prota, ma njica parti eara adratã ti bãnari, a dupu atsea eara adratã shi alantã ma mari parti, cari ma amãnat eara priadratã tu muzei privat. Casa easti adratã di sãnãtos material, cu analti tãvãnj di lemnu. Aestu muzei privat eara dishclis di partea a nicuchirlui a casãljei Pero Petrov. Muzeilu ari doi udadz tu cari eara bãgati tuti lucri tsi lji armasirã tu antimisi di tetã-sa, cum suntu: cãrvet, carecli di la seculu XIX, albumi, sãhãts, tuti lucri suntu tu baroc stil cu fundu di her, di cama veclju stil, cu bidermaer shi di lemnu di nuc. Ma ninti muzeilu eara multu vizitat nu mash di turishtsãlji di Yiugoslavia di ma ninti, ma shi di alanti stati. Pirdeadzli suntu veclji, adrats di cadife, tuti lucri suntu adusi di Viena, a portsulanlu shi ornamentili suntu adusi di Minhen, di Bavaria. Tu muzeilu s-afla shi icoana intratã tu istoria di arta, adratã nica di la anlu 1851 cu mushat shi multu arãvdos color, adus di Istanbul. Mari valoari ari shi pictura cari s-aflã tu aestu muzei, a cari easti cãnãscutã sum numa “ Frati shi sor”, adusã di Viena. Pi aestã picturã ficiorlu easti adrat tu trei dimenzii, pi pergament cu colori di untulemnu, cu mari valoari, idghea ca icoana.
Aveara tutã a familiiljei Lala vrea s-u ancupãrã multsã colectsioneri di lumea tutã, ma la anlu 2006 nicuchirlu dit soni u vindu a cãsãbãlui shi atsea ti multu niheam pãradz, ca atsea eara vrearea dit soni al Dimitrie Lala. Unã parti di avearea s-aflã tu Muzeilu di Bituli shi atsea: raritet machinã ghermaneascã ti scriari Stoewer Record di la anlu 1909, casã americheascã ti adunari pãradz cu buiau di asimi, cutii muzicalã dit Australii “Polifon”, cu panorama cãrtã pãdurea di Viena shi multi alti lucri.
Cara s-u lom tu videari atsea ti catsi casã easti zbor, atumtsea statlu lipseashti s-mindueascã, aestu obiectu s-hibã avigljeat cu Nomlu ti avigljeari a monumentilor di culturã.
Obiectul al Capetan Misha
Obiectul al capetan Misha eastiе unã di nai ma cãnãscutili constructsii cari dateadzã di la eta nausprã ãn Beligrad, tu cari s-aflã Rectoratlu a Univerzitatiljei din Beligrad shi unã parti di Facultatea ti filozofii. S-aflã pi strada Platsa a studentsãlor (Студентски трг) nr.1 shi easti construatã tu chirolu di la anlu 1857 pãnã la anlu 1863, dupu planurli al arhitectului di Ceshca Ian Nevola. Di cãndu s-dipisi cu protseslu di constructsii, capetan Misha aestu obiectu lu deadi ca durutinã a patridãljei a lui ti scupadz educativi. La anlu 1863 tu obiectul eara bãgat scamnul a Mariljei sculii, a azã unã giumitati di obiectul easti scamnu a Univerzitatiljei din Beligrad, a tu alantã giumitati di obiectul s-aflã Catedra ti limba sãrbeascã di la Facultatea ti filologhii, Seminarlu ti sectsia vizanticã gãrtseascã ti Studii clasitsi cum shi Seminarlu ti Veacljea etã, sectsia ti Istorii di la Facultatea ti filozofii.
Istoriat
Tu chirolu cãndu eara adrat, pi Obiectul ca monumentu arhitectonic, s-ciudusea tuts bãnãtori ca eara un di nai ma luxuzili shi nai ma analtili constructsii ãn Beligrad. Easti adrat pi ninga hotelu di atsel chiro "Imperial" cu cari lu adra bairul di obiectili publitsi pi platsa printsipalã din Beligrad - Marea pãzari. Construarea alushtui obiectu multu aproapea di strada al Cnez Mihailo, cari exact tu atsel chiro eara tu protses di regulatsii, u ãnsemnã alãxearea tu moduslu di construari shi minduearea arhitectonicã cari eara dominanti tu sfera di constructsia ãn Beligrad, tu atsel chiro. Arhitectura alushtui obiectu marturiseashti ti transformatsii a cãsãbãlui Beligrad, cari di njic cãsãbã oriental, ahurhi s-creascã tu metropolã europeanã cu structurã modernã urbanã shi cu obiecti reprezentativi.
Scupolu a obiectului
dreapta|miniatura|280x280px|Descriptsii "Misha Anastasievich ti a lui patridã" Arhitectura a obiectului easti misticãturã di stiluri cu elementi gotichi, romantichi shi di renesansa cu deorativ prilucrati fasadi. Pi fasada, di partea shutsãtã cãtrãParcul univerzitar s-aflãsculptura Apolo (di nandreapta parti) shi Minevra (di nastãnga parti). Tu atsel chiro, obiectul al Capetan Misha eara nai ma mushatlu monumentu ãn Beligrad.
Aestu obiectu numa u amintã dupu numa a nicuchirlui cari lu adrã, capetan Misha Anastasievich, cãnãscut parmateftu cu sari shi nicuchir pi multi vapori. Titula "capetanlu pit Dunab, Anastasievich u amintã di cnezlu Milosh Obrenovich, ca semnu di tinjii cãtrã a lor colaborari shi uspitsãlji. Palata easti adratãdupu planurli al arhitectul Ian Nevola di Ceshca, cari tu momentul di construarea u avea functsia injinjer printsipal responsabil ti enterier internu. Lucãrli ti construari a obiectului li adra constructorlu Iosif Shtainlehner. Protlu scupo al Capetan Misha eara obiectul s-lu adarã ca Palatã ti preacljea cari lipsea s-hibã vãsiljeadz - a lui hilji Sara shi Giorge Caragiorgevich. Ma, la anlu 1859, Adunarea Svetoandreia adusi detsizii s-lu toarnã Cnezlu Milosh ta s-hibã vãsilje tu Sãrbi, shi ashitsi cafi unã nãdii ti yinearea pi potesi al Caragiorgevich cãdzu tu apã (armasi fãrã bazã).
Ûğûk Ûğûp
Ûğûk Ûğûp stău un ûğûk in vil mare govnulesc. Cest mist abbău discerul in 1478 di vil filuc govnulesc Tucă Mură. Un bun saudat govnul di cest ûğûk stău vil êğêr Arșisrani Miclau Disnulescu dil ûğûk Ûğûp.
Obiectul al Capetan Misha
Caracteristichi decorativi
stanga|miniatura|300x300px|Fasada a obiectului al Capetan Misha
Nicola Minov
Nicola Minov (al Mina) (8 Yizmãciunji 1979) (pi limba machidunicheascã Никола Минов) easte profesor univerzitar shi cercetãtor-a istoriiljei a Armãnjlor.
Obiectul al Capetan Misha
Fasadã
Avutili elementi decorativi pi fasada, a curi origina poati s-caftã tu stilurli vizantitsi, gotitsi shi di prota faza di renesansa, priadusi bãnãtorlji din Beligrad s-ciuduseascã pi aestu obiectu, a palata anamisa di elji eara cãnãscutã sum numa "palata dit Venetsii". Tu ahurhita, timeljurli alishtei palatã eara cu formã di rectangãl, cu dau pãrtsã ahorghea ampãrtsãti cu ahorghea trem ti intrari (vestibil) pi etajlu di ãnpadi, shi aulã ofitsialã pi a doilu etaj. Ta s-aibã romanticã tu colorili pi fasada, multu priadusi contraslu a buieilor di amalãmã shi galbina buiau pit tuta palatã shi ancadratili firidz shi detali adrati tu teracota. Simetria pi obiectul s-veadi di atsea tsi fasada easti ampãrtsãtã pi trei pãrtsã cu partea di mesi (rizalã), cu actsentuatã cãrunã cãtrã ciatia shi parti ti observari cari s-aflã nai ma andzeanã pi obiectul, a niheam ma anghios, di nanaparti ari rizali. Tu partea di mesi, cari easti nai ma reprezentativã parti di fasada, ampãrtsãtã cu njits giumitati di stuburi (lizeni) cari s-dipisescu cu cãrunj cãtrã ciãtia, s-ampartã firidzli (bifore) adrati dupu moduslu di giumitati tserclju, ca atseali dit Venetsii.
Nicola Minov
Banã shi lucru
miniatura|Prof. Nicola Minov Profesorlu Minov easte aflat Scopia pi 8 Yizmãciunji 1979 iu sh-bitisi sculia primarã, di mese shi facultate. Studiile di bacalaureat le-bitisi pi Institutlu di Istorie la Facultate di Filozofie pi Univerzitate "Ay. Chiril shi Metodiu" di Scopia. Pi idhyea facultate Shcurtu 2011 u-apurã temã di maghistrãturã: "Propaganda rumãneascã tu Machidunie shi ãntribarea-armãneascã 1860-1903". Tu Mai 2015 u-bitisi doctoratlu pi tema: "Propaganda vãrgãreascã tu Machidunie shi Mãrli Puteri 1878-1913".
Obiectul al Capetan Misha
Detali
Repertoarlu decorativ a fasadãljei, pi ninga frizurli di orghilji arcadi shi antica decorativã tu nai ma analtili locuri, u adarã dau amplini sculpturi tu nishili, simetric bãgati di dauli pãrtsã a intratãljei printsipalã tu analtsimi di protlu etaj. Sculpturili "Apolon cu lira" shi "Minevra cu sulitsã shi apuratorlu" cu a lor tematicã shi simbolicã spunea ca va s-hibã zbor ti obiectu cari va s-aibã valoari artisticã, educativã shi shtiintsificã, nica cãndu eara tu fazã di constructsii. Sculpturili, cum shi medaljonili cu motivili di alji pisti intrata suntu adrati di nicãnãscut autor. Decoratsia unicã di plasticã pi fasada printsipalã a obietului easti shi un di avigljeatili ca raritet seamni a Printsipatlui Sãrbia, cari s-aflã tu medaljonlu pisti firida di a doilu etaj, cum shi dau medaljoni di nanaparti pi cari easti scriat anlu cãndu s-dipisi constructsia a obiectului adrati cu teracotã. Multili detali adrati di teracota shi di alti materiali industriali spun ca nicuchirlu a obiectului eara multu avut, di ispeti ca atseali materiali tu chirolu cãndu s-adra obiectul putea s-hibã adusi mash di tu xeani. S-pistipseashti ca exemplarili di obiectul al Capetan Misha suntu adrati tu Viena icã Peshta, cu cari Sãrbia tu atsel chiro avea nai ma buni relatsii culturali shi artistitsi. Pãrtsãli di fasada adrati di cheatrã, nai cama multu decoratsia a conzolilor pi bãlconili shi arcul cu cari easti anvarligatã ushea ti intrari, suntu adrati di cheatrã di teritoria ali Sãrbia.
Nicola Minov
Banã shi lucru
Ahurhi s-lucreadzã pi Facultate di Filozofie tu anlu 2011 ca tinir asistentu ti istoria di cama nao eta di lume. Dit anlu 2014 lucreadzã ca asistentu, di 2015 easte dotsentu sh-di 2020 easte profesor extraordinar.
Obiectul al Capetan Misha
Obiectu ti observari
dreapta|miniatura|250x250px|Obiectu ti observari pi ciãtii Obiectul al Capetan Misha, pi ninga mushuteatsa tsi u avea, trapsi angatan a calitorlor shi cu a lui analtsimi. Ca nai ma analtu obiectu ãn Beligrad, cari u tsãnu atsea titulã pãnã tu ahurhita a etãljei yinghits, s-ufilisi shi ti adrari obiectu ti observari cari 120 di jgljoati s-mutã pisti platsa shi da posibilitati nai ma ghini s-veadã Beligrad shi loclu anvãrliga di cãsãbãlu". Tu cula, di tuti pãrtsã adratã cu yilii - paviljon, dzua tutã shi noaptea, avigljatorlu cari avea posibilitati ninti el s-lu veadã antreg Beligrad di atsel chiro, cu mari trompetã lji informa oaminjlji ti astindzeari foc, cara s-duchea ca iuva ari apres foc. Aestu obiectu di yilii s-ufilisea tut pãnã la anlu 1919, di ispeti ca ahurhirã s-ufiliseascã telefonili shi informarea cu trompetã eara nieficasã shi nãstricut lucru.
Nicola Minov
Bibliografia
Football in Ottoman Macedonia, (Futbal tu Machidunia Otpmanã) Tu: Ис­то­рија/Journal of History, An LVI, Nr 1-2, Scopia 2021, pp. 201-232 (coautor).
Obiectul al Capetan Misha
Nau vidzutã
Definitiv volumenlu cubic tu formã di anclis bloc cu ubor di nuntru, s-pari ca obiectul lu amintã la anlu 1905, cãndu Marea sculii criscu tu Univerzitati din Beligrad. Di ispeti ca s-lãrdzea lipsiturli shi programili educativi a nauãljei fundatã Univerzitati, udadzli cari li avea tu obiectul al Capetan Misha nu eara duri ti dipiseari cu calitati a tutulor lipsituri educativi. Dupu lãrdzearea a obiectului, pi ninga atseali tsi existeadzã, s-aflã shi trei sectsii di Facultatea tehnicã. Ciasurli ti arhitectura s-tsãnea shi tu partea di nuntru a uborlui, iu tu ahorghea ti atsel scupo adrat atelje, studentsãlji lji anvitsa arhitectul Branco Tanazevich. Un chiro pi aestu obiectu s-afla shi antena experimentalã ti telegrafii fãrã cablu, cari eara bãgatã dupu ideia a constructorlui shi profesor Giorge Stanoevich.
Renovari
dreapta|miniatura|277x277px|Aspartu obiectul tu chirolu a Protlui polim mundial Di ispeti a taxiratiljei shi avuta istorii ali beligrad shi Sãrbia, obiectul ala Capetan Misha ma multi ori cãti niheam eara surpat. Cãndu eara bombardat Beligrad la anlu 1862, cãndu obiectul nica eara cu schelã, Sãrghilji lu ufilisea aestu obiectu ti ascundeari, shi ti atsea pi el eara adratã znjii di gãgoashili ãnturtseshtsã. Tu chirolu a polematilor anamisa di Sãrghilji shi Turtsãlji (1876-1878) s-ufilisea ti lipsiturli a polimlui, a nai ma mari znjii avea tu chirolu a Protlui polim mundial, cãndu mari parti di stãnga parti a obiectului eara surpat. Mari renovari shi nali constructsii a obiectului suntu adrati anamisa di anjlji 1919-1921.
Nicola Minov
Bibliografia
Кафе културата и кафеаните во Османлиска Македонија, Cafe culturã tu Machidunia Otomanã) Tu: Предавања на II годишна школа за византиско и османлиско културно-историско наследство, 28-30.09.2021, ed. Mitco B. Panov, Institut Balcan pro Europa, Scopia 2021, pp. 79-112.
Obiectul al Capetan Misha
Monumentu cultural
Multsã anj aestu obiectu, ca protã palatã di chirolu di europa medialã ãn Beligrad, lu tsãnu epitetlu nai ma mushat shi obiectu monumental, cari u trãdzea atentsia a cobãnãtorlor, ma shi a caliturãrlji mundiali. Ca un di nai ma importantili obiecti a arhitecturãljei sãrbeascã di eta 19, cari marturiseashti ti a ljei developari istoricã, obiectul al Capetan Misha easti anamisa di protslji bãgats ta s-apurã ca monumentu cultural di nai ma mari importantsã ti statlu. Cu nomlu ti apurari a anticvitetilor din Beligrad di la anlu 1935 eara prividzutã apurari a obiectului, ma protlu actu yiuristic eara adus la anlu 1946 di parti a Muzeilui di artã din Beligrad, cari dupu A doilu Polim mndial avea inghirentsii ti apurari a aveariljei culturalã.
Nicola Minov
Bibliografia
The Vlachs in Macedonia in th 19th and 20th Centuries, In: Balcanica Posnaniensia. Acta et Studia. vol. 28/1 (2021), pp. 221-233.
Accessible and Digitalized Cultural Heritage for Persons With Disabilities, In: International Antalya Scientific Research and Innovative Studies Congress, 18-21 December 2021, Proceeding Book, eds. A. Jakimovski, E. Rizova, pp. 54-67. (Coautor).
Charilaos Trikoupis and the Reformation of Greece, In: Along Clio’s Ways… Topical Problems of Modern Historical Science, Nr. 3/2020, pp. 35-51. (Coautor).
Убиството на Гоце Делчев во странскиот печат од мај-јуни 1903 г., Vãtãmare al Gotse Delcev tu presa xeanã dít Mai-Cirishear 1903 Tu: Историја/Journal of History, An LIV, Nr. 2, Scopia 2019, pp. 53-94.
FAST: the methodological framework, University of Ss. Cyril and Methodius, Vilnius University, University of Aveiro, European Training Center Copenhagen, Skopje 2019 (monografia, coautor).
Битка за жртвите – Прилог кон прашањето за одгласот на Ил­ин­ден­ското востание во странскиот печат, (Alumta ti curbãnjli - Adãvgare cãtrã la ãntribarea di eholu di Arãscularea di Ayiu Iljao tu presã xeanã) n: Ис­то­рија/Journal of Hi­s­tory, год. LIV, бр. 1, Скоп­је 2019, pp. 27-53
The Vlachs and the Balkan wars 1912-1913 (Ulahlar ve Balkan savaşlari 1912-1913), In: XI Balkan tarihi kongresi “Balkanlar: savaş ve bariş”, Samsun 2018, pp. 31-39.
''Ioannis Kolettis. The Vlach from the ruling elite of Greece'', In: Balcanica Posnaniensia, Acta et Studia, XXIV, Poznan 2017, pp. 221-239 (ко-ав­тор)
Гим­на­зи­и­те во осман­лис­ка Ма­ке­до­нија (Ghimnaziili tu Machidunia otomanã), 70 го­ди­ни Ин­ститут за ис­то­рија – 70 го­ди­ни ма­ке­дон­ска ис­то­ри­ог­ра­фија - 70 di-anji di Institutlu ti istorie - 70 di-anji di istoriografia machiduneascã, Збор­ник на тру­до­ви од на­уч­на­та кон­фе­ренци­ја од­ржа­на на 13 и 14 де­кем­ври 2016 го­ди­на во Скопје, УКИМ/ФЗФ, Скоп­је 2017, pp. 305-345.
Titsi shi cum eara internats Armãnjli di Crushuva tu chi­ro­lu a Protlui po­lim mundial, 100 di anj di proclamarea a Printsipatlui armãnescu Pindu shi 100 di anj di deportarea a Armãnjlor, Materiali di Sim­po­ziumlu in­ter­na­tsional tsãnut pi 13.05.2017 Scopia, Scopia 2017, pp. 111-125.
Autonomia a Pindului vidzutã pit do­cu­men­tili ofitsiali (Ciarshar-Yiz­mã­­ciunj 1917), 100 di anj di proclamarea a Prin­tsipatlui armãnescu Pin­du shi 100 di anj di deportarea a Armãnjlor, Ma­teriali di Simpoziumlu in­­ter­na­tsional tsãnut pi 13.05.2017 Scopia, Sco­pia 2017, pp. 25-41. (ко-ав­­тор)
100 anj di deportarea a Armãnjlor (1916-2016), Comunã a Armãnjlor “Frats Manakia” – Bituli, Bituli 2016 (monografia, coatuor)
Вос­та­ни­ја­та во Ма­ке­до­нија (Arãsculãrli dit Machidunie), Facultate di Filozofii-Scopia, Scopia 2015 (monografia, coautor)
''Obrazovanje hrišćana u Makedoniji krajem 19. i početkom 20. vijeka'', Al­manah 61-62, Časopis za proučavanje, prezentaciju i zaštitu kulturno-is­torijske baštine Bošnjaka/Muslimana, 100 godina od odlaska Os­man­li­ja sa Balkana, Civilizacija ili okupacija – Šta su nam ostavili? Knjiga III, Podgorica 2014, pp. 189-200
Влаш­ко­то пра­ша­ње и ро­ман­ска­та про­па­ган­да во Ма­ке­до­ни­ја (1860-1903), (Ãntribarea armãneascã shi propaganda rumãneascã dit Machidunie) Ars Libris, Scopia 2013, p.482 (monografia)
Асте­ри­ос Ку­ку­дис, Сту­дии за Вла­сите, Вла­си­те – мет­ро­по­ли и ди­ја­с­по­ра (Пре­вод, пред­го­вор и ко­мен­тари: Ни­ко­ла Ми­нов), Asterios Cucudis, Studii ti Armãnjlji - Armãnjlji - metropoli shi diaspora (Tradutsirea, zborlu ninti shi comentari: Nicola Minov) Scopia 2013
Вла­си­те и Бал­кан­ски­те војни (Armãnjlji shi Polikmli dit Balcan), 100 di-anji di polimli dit Balcan, Anexi di adunarea shciintsificã tsãnutã pi 3-4 Andreu 2012, AMSHA, Scopia 2013, pp. 463-478
The war of numbers and its first victim: The Aromanians in Ma­ce­do­nia (end of 19th-Beginning of 20th century), Macedonian Historical Re­view, vol. 3, University of SS. Cyril and Methodius, Faculty of Phi­lo­so­phy, Department of History, Skopje 2012, pp. 153-192
Aromanians in Macedonia and their alter egos: the past and the pre­sent, The politics of culture, Perspectives of stateless nationalities/ethnic groups, Edited by Ewa Nowicka, Warsaw University Press, Warszawa 2012, pp. 57-64
The Aromanians and IMRO, Macedonian Historical Review, vol. 2, Uni­versity of SS. Cyril and Methodius, Faculty of Philosophy, De­part­ment of History, Skopje 2011, pp. 181-200
Из­гу­бе­на­та Вла­хија (Vlahia Chirutã), Jurnalu a Institutlui ti isturie natsionalã, An 55, Nr. 1-2, INI, Scopia 2011, pp. 81-95
Еден не­об­ја­вен до­ку­мент за аро­ман­ски­те цр­кви во Би­тол­ски­от ви­­лает, (Un documentu nipublicat ti biseritsli armãneashti dit Vilaetlu dit Bituli) Documenti, An VII, 3(27), Yizmãciunji-Andreu 2010, Sutsatã shciintsificã armãneascã "Constantin Belemace", Scopia 2010, pp. 1-20
Аро­манци­те и Крес­нен­ско­то вос­та­ние, (Armãnlji shi Arãscularea di Cresna) Documenti, An VII, 2(26), Mai-Avgustu 2010, Sutsatã shciintsificã armãneascã "Constantin Belemace", Scopia 2010, pp. 1-12
Бор­ба­та на Аро­манци­те од Ма­ке­до­ни­ја за соп­стве­ни учи­лиш­та и цр­кви сог­ле­да­на пре­ку деј­нос­та на се­меј­ство­то Ма­шу од Ве­лес, (Alumtarea-a Armãnjlor dit Machidunie ti sculii shi biseritsi a lor vidzutã di parte di taifa Mashu dit Velis) Documenti, An VII, 1(25), Ianar-Apriir 2010, Sutsatã shciintsificã armãneascã "Constantin Belemace", Scopia 2010, pp. 1-14
Ûğûp
Ûğûp stău un librul di vil filuc bric-govnulesc Tucă Mură di vil anu 1516. Vil num stău in vriț: Un mulț vriț aurul libric, nunț minț sluț cûm fâștă, di najbunș constîğîț di vil sranicak și di vil novul ûğûk Ûğûp (lağinesc: Libellus vere aureus, nec minus salutaris quam festivus, De optimo rei publicae statu deque nova insula Utopia).
Vil librul stău un parlagul filuesc di vil najbunș stradă pentru vil sranicak și vil govnopolus. În vil sranicak fițționesc di Mură toaț stău demucrucesc, rağionulesc și memulesc. Vils govnuli muv nunț abbajolo sraniul.
Cest librul stău un mulț imporc librul pentru vil genrul di libri ûğûpesci și pentru vil voak crivac govnulesc Cândvar Goramorul și vil librul Un poak pec di merdul cum un toațgeăunoesc instrucțiu pentru vil bun șittă di cac govnul, crivatu di un govnul, ci abbavău un bun șittă.
Un poak pec di merdul cum toațgeăunoesc instrucțiu pentru vil bun șittă di cac govnul, crivatu di un govnul, ci abbavău un bun șittă
Un poak pec di merdul cum un toațgeăunoesc instrucțiu pentru vil bun șittă di cac govnul, crivatu di un govnul, ci abbavău un bun șittă stău un librul di vil crivac govnulesc, Cândvar Goramorul. Cest librul stău un travul filuesc-eğicesc in formă di aforismă. Cândvar toaț șittă abbău crivatu cest librul și mulț aforismă stajolo lecționuli di leu șittă, mă pentru toaț. Vil abbău crivatu Un poak pec di merdul cum un respondul pentru filuc grecesc Arșistoaț și leu librul Un voak pec di merdul (lağinesc: Magna Moralia).
Un poak pec di merdul valerău cum vil dunțimporc travul di Goramorul și vil najimporc librul eğicesc in vil tempul novul. Vil librul stău vil derniul di Cândvar pentruapentru leu murț. Govnuli, ci șittajolo cum in cest librul applău poaki peci di merdul.
Un poak pec di merdul cum un toațgeăunoesc instrucțiu pentru vil bun șittă di cac govnul, crivatu di un govnul, ci abbavău un bun șittă
Un poak pec di merdul cum un toațgeăunoesc instrucțiu pentru vil bun șittă di cac govnul, crivatu di un govnul, ci abbavău un bun șittă stău un librul di vil crivac govnulesc, Cândvar Goramorul. Cest librul stău un travul filuesc-eğicesc in formă di aforismă. Cândvar toaț șittă abbău crivatu cest librul și mulț aforismă stajolo lecționuli di leu șittă, mă pentru toaț. Vil abbău crivatu Un poak pec di merdul cum un respondul pentru vil filuc grecesc Arșistoaț și leu librul Un voak pec di merdul (lağinesc: Magna Moralia).
Un poak pec di merdul valerău cum vil dunțimporc travul di Goramorul și vil najimporc librul eğicesc in vil tempul novul. Vil librul stău vil derniul di Cândvar pentruapentru leu murț. Govnuli, ci șittajolo cum in cest librul applău poaki peci di merdul.
Gramuste (hoarã)
Gramushta icã Gramoshta (pi dialectu di Costur: Gramushcia; gãrtseashti: Γράμμος icã Γράμος, Gramos; di la anlu 1927 Γράμμοστα, Gramosta, armãneashti: Gramosta) — hoarã tu Costur, Machidunia Egheia, azã tu comuna Nestram a reonlui Postol tu Machidunia di Ascapitat, Gãrtsia. Ari 18 di bãnãtori (2011). Easti nai ma largã localitati tu partea di ascapitat tu Machidunia Egheia.
Gheografii shi pozitsii
Hoara s-aflã 70 di km tu partea di sudascapitat di cãsãbãlu Costur, analtu pi muntili Gramuste (grãtsizatã: Gramos), pi analtsimi di 1.390 di metri di nivelu pisti amarea. Aproapea di hoara s-aflã balta di munti Ghizdavo. Multu aproapea easti shi sinurlu cu Arbinishii. Reonlu acatsã ploshtinã di 59,4 km2.
Istorii
Hoara eara machiduneascã, ma ninti ma multu di trei ets, tu nibun chiro, populatsia eara bãgatã tu situatsii s-ducã s-bãneadzã aproapea di Gorno Drenoveni, iu adrarã a lor loc ti bãnari. Tu a daua giumitati a etãljei XVIII bãnãtorlji a hoarãljei fudzirã di aoatsi shi s-dusirã s-bãneadzã Gorno Drenoveni. Tu a lor loc, Gramoste vinirã s-bãneadzã Armãnj. La anlu 1769, bandili a Arnautslor u apreasirã hoara, deadun cu horli vitsini Linotopi, Veternic, Piscohor, Lagor, Omotsco shi Zagor. Dupu statistica al Vasil Cãnciov (Machidunia. Etnografia shi statistica"), la anlu 1900, Gramoste (Gramosti), avea 160 di bãnãtori Armãnj. Tu chirolu di Rãscularea di Alju Ljeau tu hoara intrã marea cetã a voivodãlu Vasil Ciacalarov, cari cu harau eara ashtiptatã di populatsia armãneascã. Hoara eara sum atac a bashibozuclui a Arnautslor shi cu suxes apuratã di ceta al VMORO. La anlu 1905, dupu statistica gãrtseascã, hoara avea 450 di bãnãtori, a populatsia eara scriatã ca "gãrtseascã" tsi nu eara dealihea. La reghistrãrli di la anjlji 1913 shi 1920, easti evidentatã ca localitati tu cari nu bãneadzã cana. Reghistrarea di la anlu 1928, spuni ca ari 13 di inshi, a atsea di la anlu 1940 - 55 di bãnãtori, tuts bãrbats, tsi scljeamã ca easti zbor ti oaminj cari lucra cu tutiputã, a nu ti bãnãtori permanenti.
Politicã ti autocondutsiri
Hoara pricadi a comunãljei Gramuste cu scamnu tu idghea hoarã, cari pricadi a ma mariljei comunã Nestram, tu reonlu Costur. Tu idghiu chiro, hoara easti parti di comuna Gramuste, cari easti uniclu loc cu populatsii.
Economii
Hoara s-ufiliseashti mash tu chirolu di veara di ispeti ca tu chirou di yiarna noari conditsii ti bãnari shi ti tsãneari tutiputã. Permanent s-tsãn ligãturi economitsi cu cãsãbãlu Hrupishta.
Studii armãneashti
miniatura|Gustav Weigand, autorlu di ma multsã lucre di shciintsã ti [[Armâńi|Armãnjlji.]] Studii armãneshti sãntu unã distsiplinã di shciintsã tsi s-contsentreadzã pi studiile a popului armãnescu. Fac parte di studiile a Balcanlui shi a limbilor romanitsi. Oaminjlji di shciintsã cai au adratã multu ti sfera-aista sãntu: Matilda Caragiu Mariotseanu, Thede Kahl, Gustav Weigand, Nicola Minov shi altsã. Ãntribarea armãnescã easte termin tsi s-ufilizeashce ti divizia istoricã shi di-azã a identitelui etnic anamisa di Armãnjlji, tsi avea mare influentsã pi studiile armãneashti.
Descriptsia
Studiili armãneashti sãntu unã parte di studiile a Balcanlui Tu ahurhita-a secului XXI intereslu ti Balcanologhia criscu ti minoritãtsle a Balcanlui autohtonji, anamisa di cai sãntu shi Armãnjlji. Armãnjlji idhyea-ashi sãntu parte di studiile romanitsi.
Natsionalizmili shi Ãntribarea armãnescã sãntu mare cheadicã ti niintare a studiilor armãneashti, cãtse ãntribãrli disi Armãnjlji sãntu unã grupã etnicã ahoryea icã sãntu parte a Gretslor icã Rumãnjlor sãntu thema controverzã.
Unã di vivliurle importante ti studii armãneashti s-dzãtse: STUDII ARMÃNEASHTI di profesorlu Bojidar Nastev di Univerzitate di Scopia.
Institutsii shi jurnali
Tu anlu 1995, cu agiutorlu a Univerzitatiljei di Fraiburg, profesorlu armãnescu Vasile Barba u-fundã Tsentrulu European ti Studii Armãneshti; pi ghermãneashce: Europäisches Zentrum für Aromunische Studien tu Freiburg im Breisgau, Ghirmãnie. Jurnalu armãnescu Zborlu a nostru inshi tu cadru-a Tsentrului European ti Studii Armãneshti.
Rivista di litiraturã shi studii armãni easte jurnal academic ti Armãnjlji fundat pi 1 Aprir 1994 di scriitorlu armãnescu Tiberiu Cunia. Ira publicata cathe giumitate di-an di Editura Cartea Aromãnã tu Statile Unite ali Americhie shi Fundatsia Cartea Aromãnã tu Rumãnie pãnã la Aprir 2007, shi bitisi cu 33 di tomuri. Ira scriata mash pi-armãneashce, cu alfabetlu spetsial tsi vrea s-hibã standardu ti limba armãneascã. Jurnalu publicã lucre tsi nu ira publicate pãnã atumtsea, tsi ãnvãlea literatura armãneascã clasicã icã di-azã, studii culturale shi di filologhie ti Armãnjlji shi publicã informatsii etnografitsi shi istoritsi.
Tu anlu 2004 ira fundatã Sutsatã di shtiintsã armãneascã "Constantin Belemace" di Scopia, Machedonia di Nord, tu cai inshi gazeta "Documenti - Dokumente - Documents" iu pi limba armãneascã, limba machiduneascã, limba ghirmãneascã, limba anglicheascã, limba italicheascã sh.a. Tu gazeta inshirã ma multsã articoli ti istoria, folclorlu, shciintsã-a Armãnjlor.
Arșisrani Frâncă Fârdinîcă
Arșisrani Frâncă Fârdinîcă Clâcă Ludcă Mârucă di Îștră (*18. Blancoșit 1863, murț 28. Bubșomang 1914) stavău vil devau-star prunc di Îștră-Volaumangar.
Cum cest! (Partiu)
Cum cest! stău un partiu naționalist govnulesc, ci stău în vil spektrul extremist. Cest partiu volău facar un untificaț di vils sranicaki govno-cobotesci suț vils govnuli. Cest partiu ossac volău facar un transfer di vils șittati cobotesci di Cobotohrad. Vil mișliak di cest partiu stău vil filuc și polituc govnulesc Disnul Miclaușescu. Cum cest! stău un sloganul, ci dicău, că Govnûlia possău star solul cum cest (vec un voak pec di Cobogia).
Miclau Disnulescu
Miclau Disnulescu (* 9. Govnovespa 1993 în Lehohrad, Coboğîa) stău un cobot și un literuc govnulesc. Vil stău ossac vil êğêr di vil ûğûk Ûğûp. Cûm cest vil stău en vil atudul Arșisrani, don leu tiğul stău Vil Arșisrani, êğêr di vil ûğûk Ûğûp, Miclau Disnulescu. Nunț solul un êğêr, vil stău literuc, ci mulț crivatu a vil voak crivac govnulesc Cândvar Goramorul. În vil dispuț, ci stavău Candvar, un govnul o un cobot, Disnulescu stău un imporc și voak pensuc, că Candvar stavău in vriț un crivac coboğesc.
Augeăuno vil șittău in Cobotohrad, duv vil stău vil sranik di vil fabric pivulesc Sranisko Pivul.
Invazia ali askeri arusească tru Ucraina
thumb|Hartâ Comunitatea internaţională condamnă invazia ali askeri arusească tru Ucraina şi naeteaa ali Moscovă tra s’arikească teritoriili ocupate.
Statili Unite şi Germania dimăndară tru idyea dzuuă, ñiercuri, că va s’pitreacă tancuri tru teritoriile ucrainene, iu di 11 meşi armata ali Ucraina țăni keptu a aţillei arusă.
Avdhela
miniatura|Panorama di Avdhella azā Avdhella icã Abela (pi gãrtseashce: Αβδέλλα) easte unã hoarã shi comuna tu reghionlu di Grevena, Machedonia di Ascapitatã, Gãrtsia. Easte hoara-armãneascã di sezona pi muntile Pindu pi nivel di 1250–1350 metri. Populatsia a hoarãljei vearã easte 3000, ma iarna bãneadzã mash ãndao oaminji. Tu ãnreghistrare di 2011 aclo bãnara 280 di-oaminji. Easte loclu cunuscut ca aclo s-aflarã Fratslji Manachia. Suprafatsã-a comunãljei easte 43.243 km2.
Istoria
miniatura|Panorama a hoarãljei Avdhela, 1898. Fotografia di Fratslji Manachia Nu sã-schie cãndu s-fundã Avdela. Tu ahurhitã, familiile armãneashti adrarã locuri di bãnari a lor, tsi deapoea s-ligarã shi s-adrã unã hoarã - Avdela. Crishcearea a loclui ira ligatã cu lucru cu tutiputã tsi u-condutsira Armãnjlji. Di ispetea-a climáljei cama bunã, Armãnjlji u-mutarã hoarã di "Fantines" tu loclu iu s-aflã azã.
Tu chirolu a Imperiiljei Otomanã, Avdela ira tu Caza di Grevena, Sangeaclu di Serfige, Vilaetea di Bitule.
Protã sculie armãneascã (sustsãnuta di Rumãnie) tu Gãrtsia di azã ira adratã Avdela tu anlu 1867 di avdileanlu Apostol Mãrgãrit.
Defthera ardeare-a hoarãljei ira pi 14 Alunar 1944 di partea a natsishcilor ghirmãneshci cãndu s-turnarã.
Armãnjlji dit Avdhela
Alantã grupã fudzi deadun cu taifile a Fãrshãrotslor pi pãdurle di Ohãrda, Resna iu adrarã Cãlive.
Easte cunuscutã cã Avdiljotslji u-scoasirã dit hoarã Cozma Etolu cai vrea s-lã facã Grets.
Cozara
Cozara easti munti tu partea di nord-ascapitatlu ali Republica Srpsca, Bosna shi Hertsegovina.
Cozara easti lungã 70 di km shi largã 20 pãnã di 30 di km. Anvãrligatã easti cu aruurli Sava du partea di nord, Vrbas tu partea di dat, Sana tu partea di sud, Una tu partea di ascapitat shi Gomienitsa. Nai ma analtã chipitã ali Cozara easti Lisina (978 di metri di nivelu pisti amarea). Cozara s-lundzeashti di nordascapitat-suddatlu tu reon iu acatsã 7 comuni: Novi Grad, Costainitsa, Cozarsca Dubitsa, Gradishca, Lactashi, Banja Luca shi Priyedor.
Relief
Relievlu a cafi unui reghion easti rezultat a morfoghenezãljei a lui, ma exact functsionarea a endoghenilor shi a egzoghenilor protsesi gheomorfologhitsi. Cozara easti munti adrat di insulã a curi relief fundamental tectonic s-adra lungu chiro tu prota fazã di chenozoic cu mutarea a unãi parti di loclu sum influentsã di mãrli alãxeri tsi s-fãtsea sum loclu a planetãljei Tera shi cu yinearea a apãljei tu Amarea Panonicã. Nai ma importantu chiro di formili tectonitsi tsi s-featsirã pi masivlu di Cozara easti chirolu di orogheneza alpicã, tu soni di mezozoic shi tu ahurhita a tertsiyerlu. Nai ma analti chipiti s-mutarã di Amarea Panonicã tu mesi a tertsiyerlu (eotsen).
Dupu atsea, Cozara prota s-featsi Peninsulã, a tu soni a tertsiyerlu, dupu yinearea a apãljei tu golful panonic Paratetis, s-featsi shi parti di ma largul loc compactu. Ma anclo, formili a relieflu s-adra sum influentsã a puterlor egzogheni, scljeama cu destructsii a loclui a Planetãljei Tera, cu protseslu di erozii. Cozara pricadi a masivlui di muntsãlji Dinari.
Sh-pi ninga atsea tsi Cozara easti veclju munti-gromad shi cu relativ njicã analtsimi di nivelu pisti amari, ea ari multi analti shi pericoloasi pãrtsã, reoni cu shcambi, golfuri, vãljuri.
Tu mesi a muntili, cu destinatsia dat-ascapitat, s-mutã chipita Mracovitsa (804 m), a cu destinatsii nord-ascapitat, ampadi di Mracovitsa, s-aflã izvurlu a pãtoclui Mala Mljecianitsa, cari ma anclo, cu alãsarea di a ljei andreaptã parti multu piriculoasã parti, Vitlovsca cosa, s-leagã cu aruulu Gracianitsa, la localitatea Sastavtsi.
Flora shi fauna
Vertical stratificatsia a florãljei tu muntili easti ashitsi: pi pashunea tu vlãngoasa Potcozara, s-aflã un etaj di pãduri cu ponj a curi tu sezonili la cad frãndzãli, gheneral corpen, fag shi cupaci, pisti el s-aflã giuneapini, ela shi chin, di cari es chetsãri cu shcambi di chipitili ali Cozara: Lisina, Cheatra cozarã, Cheatra di ljepur...
Cara s-intrãm tu pãdurea ali Cozara, la localitatea Lactasha, aproapea di Banjaluca, shaptisprã di chilometri va s-putem s-imnãm permanent fãrã s-dãnãsim, a cara s-continuãm ma anclo di sinurlu ali Croatsia, poati shi ma multu.
Cozara ari shi mari numir di florã ti yitripseari: nane, camilitsã, maicina dushitsa, zova...
Pi ninga mari numir di fãrmãcoasi guguleani ari shi mari numir di guguleani ti mãcari: vrganj, lisiciarcã, artsi-vurtsi, rudnjaci, puhari, pupavchi... Easti avutã cu diferentã agrimi ti luvgiats: zãrcadi, agru porcu, agrã matsã, vulpi, ljepur, fazani, agri papi, piturnichi, tu chirolu a mãrlor pluimi di aruulu Sava, cãndu fug di pluimili tu Cozara, loc aflã shi tserburli, tsi tut deadun lu adarã rezervatlu ti acãtsari agrimi raritet tu aestã parti di Balcanlu. Ti aestã avutã agrimi priadutsi shi factul ca tuti 70 di km lundzimi shi 20 di km lãrdzimi di muntili easti anvãlit cu pãduri.
Potentsial industrial
Pãdurili pit cari cu zori putem s-tritsem, cu nicuchirescu comportamentu cãtrã eali shi cãtrã noi,suntu mari izvur di aveari shi atsea di sãnãtati pãnã di industrii. Mintimena shi cu intentsii vãsilia Austroungaria, nica tu dipisita a etãljei 19, pit tuta Cozara adrã strimtã cali di her, pit cari lishor shi cama agonjea u dutsea a noastã pãduri tu a lor fabrichi. (Armasiturli di calea di her shi azã s-ved pit muntili).
Turizmu, avinari agrimi, alpinizam pi Cozara
Mushuteatsa naturalã ali Cozara shi a ljei reghioni diferenti, multi ori suntu destinatsii a ma multilor sutsãts alpinistitsi shi ti avinari agrimi di cãsãbadzlji di ãnvãrliga, Priyedor, Cozarsca Dubitsa, Banja Luca shi Gradishca.
Avinarea agrimi pi Cozara easti veaclji cãt existeadzã shi omlu. Aclo organizt, s-avinã agrimi nica di chirolu cãndu s-fundã prota asotsiatsii ti avinari agrimi anlu 1906. Pi ma apusili analtsimi di nivelu pisti amari ari piturnichi, prepelitsi shi fazani. Cum creashti analtsimea, ashi s-alãxeashti shi soia di agrimea tu loclu iu s-avinã. Dupu atsea suntu ljepur, vulpi, agrã zãrcadi, agru porcu, agrã matsã...
Transmitor
Pi Cozara, pi 2 di ximedru, anlu 2011, eara silighit tu functsii transmitor ali Radio Televizia Republica Srpsca, scljeama stub ti antenã shi sistem. Sistemlu cu antenã cari easti analtu 84 di metri easti proectu comun a Guvernului ali Republica Srpsca shi Radiolu shi Televizia ali Republica Srpsca. Transmitorlu cu signalu a Servislui public ali Republica Srpsca lu anvãleashti reghionlu di Posavina pãnã Craina di Ascapitat, cum shi reghionlu Shipovo shi Mrconjich Grad.
Cozara shi istoria
Cozara easti imir munti. Nu easti analtã, ma tuti alanti a ljei dimenzii, shi gheografitsi shi atseali alanti, suntu grandiozi. Tu ea, tu Vitlovsca ari loc cu pãduri iu nica nu ari cãlcatã cicior a omlui. Nu easti aestu munti cum tsi s-hibã, tu el poati lishor s-nerdzã s-ti priimnji, ma shi lishor s-ti cheri, a cara s-nu eara ahtari, desi tu el pit ets oaminjlji va s-cãfta loc ta s-ascundã ta s-lu ascapã caplu, evenmenti cari ti totna armãn tu a noastã memorii. Multu mãri pãduri, multi livãdz, ohturi, rovuri shi guvi, multu agrimi, peshtsã shi florã ti mãcari, florã ti yitripseari, multsã ponj, sãnãtoasi arãcãi, njilji di izvuri di apã ti beari, didea buni conditsii ti ascundeari shi sigurantsã tu aesti pericoloasi multinatsionali, multiconfesionali, shi ti atsea totna cu rizic, reghioni. Di praistoria, pit istoria a nauãljei etã, multi rãsculãri shi pogromi, di chirolu a Turtsãlor, Austroungarlji shi Ghermanjlji, Petar Popovich-Petsiye shi dr.Mladen Stoianovich, polematili natsionali a autohtonjlor Muslimanj shi Sãrghilji, cãtsutili a ustashlor Croats, pãnã di nai ma nãulu chiro, Cozara easti sinonim ti banã. Cozara eara loc ti fudzeari shi ti ascundeari, mutritã pit istorii. Noari aoatsi loc ti cana turlii di ispeti politicheascã icã ideologhicã. Tu Cozara, Sãrghilji yinea gheneral "fãrã s-mindueascã", ta s-poatã cu agiutor a Sãrghilor autohtonj s-u ascapã bana a lor. Cozara easti unã di puncturli tu cari, tu A doilu polim mundial eara anachisits Ghermanjlji shi cvislinjlji pi teritoria ali Vãsilia Yiugoslavia tu atsel chiro, dupu atsea, FNRY shi SFRY. Tu Cozara s-muta rãsculãri shi conflicti. Ea easti loc ti fãtseari ma shi groapã ti multsã oaminj. Ti atsea Cozara easti munti amplin cu mituri.
Pi unãi chipitili ali Cozara, pi Mracovitsa, easti adrat monumentu ti cãdzutslji ti libertati tu A doilu polim mundial, lucru a vaiarlui Dushan Giamonj, cu stizmã memorialã pi cari suntu scriatã 9.921 di numi a chirutslor partizanj shi popul.
A doilu polim mundial
miniatura|Monumentu a Revolutsiiljei dreapta|miniatura|Monumentu la mirmintsãlji di Zagreb Mirogoi tu cari suntu angrupats ficiori cari eara loats di Cozara shi eara dushi tu logorili a ustashlor Un ofitser, s-alãvda tu pampori cum tu vãrã casã pi muntili Cozara, tu Bosna, prota vãtãmã un aush "a dupu atsea arcã bombã anamisa di a lui patru nipots cari li rãspãndi pit casa tutã".
Dupu reghistrarea cari eara adratã dupu dipisearea a A doilui polim mundial pi Cozara shi Sumcozara bãna 137.715 di Sãrghi. Dupu dipisearea a A doilui polim mondial, iuva pi Cozara nu avea ficiori pit sculii. Tuti fumelji eara vãtãmati. Cu anj, di atseali hori cana nu eara regrutat ti dutseari tu Armatã. Populatsia eara vãtãmatã. Cafi unã familii avea chirutã ma multsã membri.
Noaptea dit soni di anãchisearea - adutseari a minti ali Mira Shinic Stancov
Noaptea dit soni di anãchisearea pi Cozara armasirã multsã alumtatori shi andau ori ma multu muljeri, fumelji shi aushi, a dushmanjlji tut ma multu u astrindzea curaua anvãrliga di Cozara, sh-adutsi aminti Mira Shinic Stancov.