cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Listă di limbe după numărul de vorbitori
În unele cazuri la o limbă au fost incluse toate varietățile acesteia, indiferent de inteligibilitatea reciprocă, de exemplu limbile chineză și arabă. În alte cazuri au fost listate separat dialecte reciproc inteligibile care sunt reglementate de standarde naționale diferite sau care au glotonime diferite, ca de exemplu limbile scandinave sau hindustani. Prin aceasta nu se urmărește luarea unei poziții în disputele limbă/dialect.
Popova Shapca
Capatsiteti ti shideari
Pi Popova Shapca suntu adrati hotelili "Popova Shapca", "Tetex", "Slavia", "Bora" shi alti obiecti ti discurmari. Aproapea di Popova Shapca s-aflã localitãtsli Ielac, Leshnitsa shi Tseripashina.
Listă di limbe după numărul de vorbitori
Termenul de limbă vorbită nativ (sau limbă primară) înseamnă limba în care o persoană a fost crescută în primii ani ai vieții. Pentru acest motiv o persoană poate avea mai mult decât o limbă primară. Limbă secundară înseamnă o limbă învățată ulterior și folosită în educație sau societate.
China
China easti unu statu tu Asia. Nai mai marli cãsãbã shi capitala easti Beijing.
Franciu
Franciulu (numiru atomicu 87, Fr) easti unu elementu chimicu.
Monte Águila, Cile
[[Fișier:Inauguracion_Nueva_Plaza_de_Monte_Aguila_2017_(63).jpg|dreapta|miniatura|350x350px| Monte Águila: 37° 4' 49" S 72° 26' 24" W]] Monte Águila easte un cãsãbã tu Cile.
Zapopan
Zapopan  easti nai ma mari câsâbă di-tu Meksikocu unâ populație di 1 476 491 bânâtori https://www.zapopan.gob.mx/v3/ miniatura|alt=Zapopan|Zapopan
Comâ
Coma easti unã stari, unã halã di inconshtientsã tsi tsãni ma multu di shasi sihãts. Unu omu aflatu tu starea di comã, cu tuti cã easti nica yiu, procesele a lui di-nuntru negu nica, ama nu poati s-hibã dishtiptatã, nu poati s-aducheacsã lishor noima atsiloru tsi le avdi, veadi, sãmti. Nu poati s-da unã apandisi conshtientã la dureari, lunjinã i sunetu, nu poati s-ahurheascã unã actsiuni voluntarã shi ilj-lipseashtsi aroata normalã di somnu shi dishtiptari.
Zborlu yini di-tu veaclja limbã gãrtseascã, iu „κῶμα” (kõma) ari noima di „somnu adãncu”.
Loc
Loc înseamnă:
un loc de reședință în general, a se vedea așezarea o zonă de așezare definită oficial, vezi localitatea numele unui canton din Vechea Confederație, vezi Cantonul (Elveția) # Istorie
Locul (fizica), poziția unui corp fizic în spațiu matematic locus sau locus, vezi locația geometrică poziția geografică, vezi determinarea locației
Stat
Statul este organizația care deține monopolul asupra unor servicii pe un teritoriu delimitat de frontiere. Statul este titular al suveranității și personifică din punct de vedere juridic națiunea. Din punct de vedere social, statul nu trebuie confundat cu societatea, el fiind o instituție separată care poate să reflecte mai mult sau mai puțin interesele societății. O teorie pe deplin satisfăcătoare despre stat nu există nici în acest moment, dezbateri despre natura, formele, funcțiile statului existând și astăzi în cercurile specialiștilor din variatele domenii (politologie, drept, sociologie, filozofie) care cercetează și analizează viața socială.
Tuľiu Carafoli
Tuljiu Carafoli (faptu 1872 — mortu 6-li di Xumedru 1936, Sãrunã) easti unu scriitoru shi profesoru Armãnescu.
Sculiea u feasi tu cãsãbãlu iu s-afla shi Litseulu di Bituli, deapoia Facultatea di Literaturã shi Filosofii di Bucureshti. Lucrã ca dhascalu la Ghimnaziulu di Ianina sh-deapoea la Litseulu di Grebini sh-tu soni la Litseulu di Sãrunã.
Ca scriitoru, angrãpsi mashi teatru, cari fu giucatu di ficiorlji la sculiili Armãneshtsã di Ianina, Grebini, Veria i Sãrunã. Ca unã carti, dauli piesi furã publicati tu revista Zborlu a Nostru di Freiburg, tu anjlji 1985-1986, a deapoia sh-ca carti di Editura Cartea Aromãnã, tu anlu 1993, sum titlulu Piruaheana shi Furljii.
Populatsia
=Populatsie=
Populatsia reprezintã termenul generic ce exprimã numãrul locuitorilor ãntr-o anumitã arie geograficã.
Nicola Matushi
miniatura|Nicola Matushi Nicola Matushi (pi gãrtseashce: Νικόλαος Ματούσης; 1899–1991) fu avucat armãnescu, politicean, shi celnic a Leghiiljei romana, colaboratsionistu, separatistu a unitãljei paramilitarã tu chirolu a Defterlui Polim Munidal tu Gãrtsia di Mese.
Banã
Nicola Matushi fu aflat tu hoara-armãneascã Samarina tu anlu 1899 tu taifa-armãneascã. Dupu tsi bitisi Ghimnaziulu (Litseulu) di Tricala, studiea ãndreptu pi Univerzitatea Natsionalã shi Capodistrianeascã dit Athina. Dupu-atsea s-duse la lucru ca avucat Larisa. Ira un natsionalistu armãnescu dit inima-mplinã shi ca tinir ira membru a Partiiljei comunisticheascã dit Gãrtsie, cu-atsea tsi-fãtsea parte di Comitetlu tsentral pãnã tu anlu 1926 cãndu u-scoasirã di aclo. Dupu atsea s-turna Larisa iu ira activ tu Partia Agrarianã di Ioanis Sofianopulos.
Defterlu Polim Mundial
Cãndu ahurhi ocupatsia ali Gãrtsii di Axã, Matushi s-ligã cu Alchibiad Diamandi cu cai protã s-astrãvãsi tu anlu 1920. Deadun u-fundarã statlu armãnescu Printsipatlu di la Pindu cai fu di tu Tesalie pãnã di Epirlu sh-Machedonie tu locurle iu bãna Armãnjlji tu Gãrtsie. Matushi, Demosthenes Tsurtras shi Constantinos Tahas u-fundarã Leghia Romanã tsi ira agiutatã di Italie tsi ira puteare militarã a statlui. Tu anlu 1942, dupu-atsea tsi Diamandi s-dutsea dit Gãrtsie tu Rumãnie, Matushi s-fãtsea celnic a Leghiiljei. Deapoea, cãndu Leghia si-surpa cãtse sutsãnitorlji italicheshci fudzirã shi yinirã Ghermanlji, shi arãvdarea gãrtseascã ira cama activã, s-dutsea Athina, iu prubuea sã-zburascã cu autoritãtsli ocupantsã ghermanicheshti nu s-featsirã bune shi nu-lji deadirã pozitsia ti ministru tu guvernulu a statlui gãrtsescu. Cãndu didea mãnã di ambitsiile s-fundã statlu armãnescu, adrã unã organizatsia colaboratsionistã - Organizatsia a Pionerlor a Evropãljei Nao (OPEN). Tu bitisitã a anlui 1942 icã ahurhitã a anlui 1944 s-dutsea dupu Diamandi, shi s-fudzi Rumãnie.
Dupu agudarea di stat a Vãsiljelui rumãnescu Mihai, Partia Comunisticheascã Rumãneascã u-loa puteare tu statlu, shi u-pitricu Matushi 20 di-anji ahapse, pi unã insulã a Dunariljei. Tu anlu 1964 dupu cãftãrle a lui shi-a guvernului gãrtsescu, ira dat tu mãnjle a autoritãtslor gãrtseshci, cai u-pitricurã ahapse shi pi-giudiclu, iu fu giudicat ti pridarea-a statlui (ca niscãntsã memberi a Leghiiljei Romanã pi giuditsle dupu polimlu 1945-1947). Di giudiclu inshi liber di crime di polim. Tu anlu 1976 ãlji-si turnarã tutile ãndrepturi di giudiclu gãrtsescu. Deapoea bãna Athina, Lutrachi shi dit anlu 1966 Larisa, iu muri tu anlu 1991.
Pelisterlu
miniatura|230x230px|Pelisterlu - 2601 m dreapta|miniatura|250x250px|Pomlu molica la  parclu  natsional Pelisterlu Pelisterlu — easti naima analtul chipit  la  muntili BABA, cari cu  alui  analtimi  di  2.601 m pisti  amari, easti trei pi arada chipit di  muntsali  tu Machidunia di Nort. Multi or numa  Pelisterlu, s-ufilizeadza  ca  numa concreta ti  muntili BABA  a easti shi un sinunim a casabalui   Bituli. Una parti di muntili  Baba easti  ardat ca parcu  natsional la anlu  1948,  a cu numa Pelisterlu  cu  teritorii di  17.150 hectar shi  pozitsii  alui  40°57’ LGN  shi 21°14’ LGA. LA parclu natsional s-afla shi  chipitlu Pelister  cum shi  una parti  di  muntili Baba.
ZARTSINA a numaljei
Numa Pelisterlu ari zartsina di  chirolu ANTIC, cu  posibilitati  mari  ca i  data  di   vechljili  machedonj  pi numa Pelagonj shi  дадено од древномакедонските племиња, Пелагонци   shi  Linchestinj  cari  bana   aproapea a  muntiljei Baba  a di  partea  a  campilui lungu  cu numa Pelagonia. Canascuta la dunjaua  easti  shi  una  legienda  ca numa Pelisterlu ari zartsina  di zborlu „tsintsi frandza“. Poati  ca  numa  pelisterlu  easti  ligatura di  dau  zbora : albi+chetsar=albacheatra=pelisterlu. aproapea di  aesta, ari  minduiari  ca  numa  Pelisterlu poati s-hiba  ligatura  di  dau  numi  albu +istru = albuistru = pelisterlu. Easti apruchata  analogia a  numaljei  a  insuladzumitati ISTRA  ma shi  alti   toponinj shi oroninj   di  eta ninti slovennjlji shi  chirolu   a vechljilor venetor. Scljama ca numa  „ister“   sh-aza  la limba  machedona  ca  shi  una njilji di  anj  di zamani  s-ufilizeadza   ti  un lucru  cari  easti   inshit  mansus   i ca  esti  mutat tu  analtimi  pisti  amarea. S spunem  shi  una paralela  ca  numa  a  araului Dunav  sclama  idghe  ashi  Ister!
Cu idghea  numa  easti shi  muntili  Peristeri (pi grtseashti : Λάκμος, Lacmos   i ca   Περιστέρι, Peristeri)   cari  easti   anamisa  di  locarli   Epir   shi  Tesalia   a  ca  una  lundzime  di  muntsali  ligati   a canascuta  cu  numa  PINDU
Geografii
dreapta|miniatura|300x300px|Parti di  muntili Baba Parcul Natsional „Pelisterlu“  ari  locatsii  la partea di caldului shi  ascapitatlu   di statlu anosti  Rapublica Machedonia di Nord      shi  easti cu  lardzimu  di 17.150 hectar. Promovat easti  anlu 1948  ca  prota  aparata  aveari  naturala tu  Machedunii. Diznau easti  promavat   ca parcu natsiunal  cu nomlu  di  meslu ANDREU  anlu 2007  a prilungat  shi  cu  nali   6.500  hectar. Caracteristic ti parkul  suntu  mamultu  chipits  cu  analtimi  pisti  2000 di metri, anamisa di  cari  suntu  raspranditi  ahandoasi  pashunj. Peristerlu easti naimaanaltul chipit cu  analtimi di (2601 m). Ca toponimi caracteristits  la  parcul Perister  suntu   canascutili   "arauri di  cheatra".Scljama ca  caljurli  suntu  anvaliti  cu  chetsar  cari  sh-aduc  ca  araur. Easti zbor  ti  reljef  azvarnuit   shi   anvalit   cu  chetsar  pluguits  a di  mamulti  turliur di  aveari
Ca locatsii  di  hidrografia   cari  au  mari  dultseami  naturala    li  adutsem  aminti  dauli   balti   di  eta  a  Gljetslui    canascuti  shi  shtiuti  ca, Oclji a Pelisterlui — Marea  shi  Njica   Balta  di Pelister  a  varna    la  dzac  shi   „Oclji a muntilui“.
Flora shi Fauna
stanga|miniatura|Njica parti a floraljei  di Pelisterlu.
Dzua Natsionalã-a Armãnjlor
Dzua Natsionalã-a Armãnjlor easte dzua natsionalã-a popului armãnescu cai bãneadzã arãspãndit tu Arbinishie, Vurgãrie, Gãrtsie, Machedonie di Nord, Rumãnie shi Sãrbie. Nai ma multu sã-nsimneadzã tu staturle di iu sãntu Armãnjlji, ma di la diaspora-armãneascã. Multsã dit Armãnjlji dit Gãrtsie nu-u pricunoscu dzua-aistã.
Sutsãtsle shi organizatsiile armãneshci u-pricunuscurã tu anlu 1991. , ca dzuã pisimã tsi s-iurtuseascã pi 23 Mai, cãtse pi-atsea dzuã Sultanlu-a Imperiiljei Otomanã Abdul Hamid II u-pricunuscu Ullah Millet ("Miletea armãneascã") ti Armãnjlji unã dzuã ninte - pi 22 Mai 1905 cu documentu Irade. Dzuã ira pricunuscutã pi 23 di-ispetea cã ira shi dzua-a Indipendentsãljei ali Romãnii atumtsea. Cu adrare-a miletiljei armãneascã cu agiutorlu di Rumãnie shi puterle externi, nai ma multu Austro-Ungãrie shi Imperia Ghermanã, Armãnjlji apruchearã ãndrepturi s-au biseritsi shi cama multu autonomii tu sculiile-a lor. Di ispetea-a importantsãljei di pricunushceare, dzua sã-nsimneadzã pi 22 di Mai.
Pi Dzua natsionalã-a Armãnjlor tu anlu 2002, Secretarlu di stat ali Romãnie Doru Vasile Ionescu dzãtsea tu Univerzitatea di Bucureshlji cã Rumãnia iara va s-ahurheascã cu sustsãnire-a ljei ti Armãnjlji tu Arbinishie, Vurgãrie shi Machedonie di Nord. Aistã ira dimãndare tsi nãs u-ghivãsea tu numa al Premierlu ali Romãnie Adrian Nãsase. Ma, cãndu lu-ntribara cãtse nu-lji dzãtsea shi Armãnjlji dit Gãrtsie, Ionescu nu apãndisi. Cu-atsea s-mindueashce cã autoritãtslor ali Romãnie nu vor s-misticheascã tu ashi-dzãsã Ãntribare-armãneascã, cu tsi ahurhi polimlu ti influentsã pisti Armãnjlji dit parte ali Rumãnie shi Gãrtsie tu sone-a etãljei XIX shi ahurhitã a etãljei XX.
Dupu istoriceanlu Nicola Minov, pricunushceare-a Miletiljei armãneascã ira un amintatic contra-a Gãrtsiiljei, ti-tsi Armtnjlji cai s-tsãn cu Gretslji nu vor s-u iurtuseascã, cã atsea ira unã anichisire pisti "patrida-a lor". Nica unã itie easte cã Miletea-armãneascã ira fundatã di parte-a Sultanlui otoman, ti-tsi nu lj-u apruchearã zborlu-a lui di ispete-a relatsiilor arãle anamisa di Gãrtsie shi Turchie.
Tu Republica Machedonia di Nord, dzua sã-nsimneadzã ca "Dzua nationalã-a Armãnjlor" (pi machiduneashce: Национален ден на Власите, tu litere latine: Natsionalen den na Vlasite) shi-a Armãnjlor pitreacã urãri pi ex. ex-Premierlu machedonescu Nicola Gruevschi shi Prezidentu ali Machedonie di Nord Stevo Pendarovschi. Di anlu 2007 aistã dzuã easte iurtie ofitsialã tu Machedonie di Nord shi Armãnjlji tsi bãneadzã tu Machedonie di Nord sãntu liberi di lucru dupu nomlu inshit di la Ministeriatlu ti Lucru shi Politicã Sotsiala ali Machedonie di Nord.
Shterio Nacov
Dit bana
Shterio Nacov (faptu la anlu 1948, Shtip) - economistu machidunescu shi biznismen cu originã armãneascã.
Pãrintsãlji al Shterio Nacov dupu origina suntu di Criva Palanca, Cãlinghi. Tu chirolu di la anlu 1973 pãnã la anlu 1983 lucra tu Machedonschi jeleznitsi, prota ca conducator a Sectorlui ti lucri comertsiali shi ma amãnat ca director a bancãljei internã ãn cadur ali Machedonschi jeleznitsi. La anlu 1983 eara aleptu ti director gheneral shi prezidentu a Comitetlui di condutsiri a companiljei ti shpeditsii Fershped S.A-Scopia, cãndu grupatsia Fershpedagiumsi mari suxes shi developari, cu diverzificari a activitatiljei economicã shi tu sfera a turizmolui shi hospitalitati, productsii di yin shi ashi ma ãnclo.
Membru tu numiroasi biznis asotsiatsii. Ti agiumtili rezultati, la anlu 1993 eara aleptu ti biznismen a anlui. Tu Machidunii s-lugurseashti ca easti a doilu nai ma avut om tu statlu ti anlu 2012 shi 2014. Tu anlu 2008 u amintã analta Pricunushteari di arada a Ayisitãljei crutsi machiduneascã.
Codex Dimonie
Codex Dimonie easte un textu armãnescu relighioz, scriat cu litere gãrtseshci cai ira aflat tu anlu 1889 tu taifa armãneascã di Ohãrda, cu numa Dimonie. Gustav Weigand u-publicã aistu textu tu Jahresbericht des Institus für rumänische Sprache (nr. I și IV–VI). Codex Dimonie easte un documentu di mare simãsie ti studii armãneshci.
Meksiko easti
Meksiko easti, easte cãsãbãlu capital ali Meksiko.
Ească
=Iascã= Eascã (ĭás-cã) sf eschi (ĭés-chi) – numã datã la ndauã planti dit fumealja-a buretslor, tsi crescu pri truplu-a arburlor shi s-hrãnescu (ca hãrãmgeadz) dit dzama (seva) a lor, tsi sh-u-aduc niheamã cu petala di cal shi, cãndu suntu uscati ghini, acatsã foc multu lishor (sh-tr-atsea, tu chirolu veclju s-ufilisea la aprindearea-a foclui, cu mãnearlu sh-cu sturnarea);
Latitud
=Latitudine=
thumb|390px|Harta Pământului arătând liniile de latitudine, care apar aici drepte și orizontale, dar care sunt de fapt circulare cu raze diferite. Latitudinea este una dintre cele două coordonate geografice care descriu poziția unui punct de pe suprafața Pământului. Latitudinea unui punct este unghiul dintre direcția de la centrul Pământului spre acel punct și planul ecuatorului. Dacă punctul este situat la nord de ecuator, latitudinea se numește latitudine nordică, notată N, sau se dă cu semnul plus; dacă punctul este situat la sud de ecuator, latitudinea se numește latitudine sudică, notată S, sau se dă cu semnul minus.
Punctele de pe Pământ având aceeași latitudine alcătuiesc un cerc numit paralelă.
Тара
Tara
Nai ma analtu punctu:
Analtsimi pisti nivelu di amari:      1544m
Altã numã:                                    Tara
Loc:                                               Sãrbia di ascapitat
Cãrunã maticã:                             Dinarschi Alpi
MSZP - Categorii II (parcu natsional)
Parcu Natsional "Tara"
Ploshtina:                                    220 km2 (85 sq mi)
Proclamatã ti Parcu natsional:  1981
Tara — munti tu Sãrbia di ascapitat, parti di cãrunã di muntsãlj Dinarschi Alpi cu analtsimi pisti nivelu di amari di 1000 pãnã 1500 di metri. Ampadi muntili easti anvãrligat cu mari pãduri shi multi livãdz, chetsãri shi ahãndoasi vãljuri aproapea di aruulu Drina, cum shi multi peshteradz carbunari. Muntili easti popular tsentru turistic. Idghiul parcu natsional acatsã ma mari parti di muntili. Nai ma analta ciãtii a muntili easti Zborishte, analtã 1554 di metri di nivelu pisti amarea.
Parcu natsional
Parcul natsional "Tara" eara fundat anlu 1981, shi li acatsã muntsãlji Tara shi Dzvezda, cum shi aruulu Drina. Ploshtina a parcului easti 220 di chilometri cvadrati, a analtsimea pisti nivelu di amari easti tu intervalu di 250 pãnã 1500 di metri. Condutsirea a parcului s-aflã tu Baina Bashta. Tu parcul natsional intrã grupã di ciãtiuri di muntsã cu ahãndoasi clisuri anamisa di elji. Nai ma impresivã di aesti clisuri easti clisura pi Drina, di ispeti ca ari largã vidzutã cãtrã Sãrbia di ascapitat shi Bosna ca stat vitsin. Reonlu s-caracterizeadzã cu peshtereadz carstitsi, aputsuri shi izvuri.
Pãdurili acatsã trei cvartali di reonlu di aestu parcu natsional, a vãrã di eali suntu anamisa di nai ma ghini avigljeatili tu Europa. Tu Tara s-aflã rariteti endemitsi tertsiari, cari suntu avigljeati tu un njic reon a parcului. Di ispeti ca suntu raritet shi au importantsã shtiintsificã, suntu bãgati sum apurari natsionalã. Pi nivel local, Tara easti loc iu poati s-aflã multu diferenti turlii di agrimi, anamisa di cari cãfilii ursã, agrã caprã, zãrcadi, ris, vidrã, lup shi multi alti. Ari ma multu di 100 di pulji diferenti, cari di chiro-chiro icã permanent bãneadzã ampadi tu muntili: mãlmoasã ornji, albã prici tsi mãcã mrshã, murgu viltur, mari buv, njic tetreb, cum shi multi alti.
Turizmu
Nai ma vizitati locuri turistitsi suntu Calugherschi Bari tu partea di Nord, aproapea di Baina Bashta shi Mitrovets tu partea di Sud. Hotelili "Bel Bor" shi "Omorica", cum shi andau alti capatsiteti ti durnjeari s-aflã tu Calugherschi Bari, a tu Mitrovets ari capatsiteti ti discurmari a fumeljlor. Pit aruulu Drina poati s-noteadzã cu vapori. Populatsia cari bãneadzã aclo adarã lucri di mãnã adrati di lemnu, producti di lapti cum shi njari di chin.
Ligatã
<references group="" responsive="1">
Altitud
Pe suprafața globului pământesc sunt și zone cu altitudine negativă (zone mai joase decât nivelul oceanului planetar), majoritatea situate în jurul unor lacuri: Marea Moartă, unde altitudinea negativă ajunge la - 427 m, Marea Caspică, zone întinse din Olanda etc.
Polimlu tsivil tu Gãrtsii (1824-1825)
Polimlu gãrtsescu ti independentsã eara ãnsimnat cu dau polemati tsivili, cari s-featsirã tu chirolu di la anjlji 1824-1825. Confliuctul avea shi dimenzii politicheshtsã shi dimenzii reghionali. Tu conflictul partitsipa oaminj di Gãrtsia continentalã shi di insulili (nicuchirlji a vaporilor, nai cama multu di insula (Hidra) contra populatsia di Peloponez. Polimlu tsivil u ampãrtsã tinira natsii shi serioz u njicurã putearea a armatãljei gãrtseascã ninti s-ahuheascã interventsia eghipcheanã tu conflictul.
Scupo
dreapta|miniatura|256x256px|Teodoros Colocotronis, un di liderlji printsipali a armatãljei gãrtseascã. Peloponez eara a lui bazã printsipalã. Pãnã tu dipisita a meslui martsu, anlu 1821, Peloponez eara tu dishclis revoltu contra Turtsãlji shi pãnã di ximedru anlu 1821, Gretslji sum condutsiri al Teodoros Colocotronis li avea loatã locurli Calamata shi Tripoli. Dupu cãdearea ali Calamata, Senatlu ali Mesenia, protlu di gãrtseshtsãli consiliuri locali ti condutsiri, u tsãnu a lui prota shedintsã. Tu malju dzã idghiu chiro, condutsirea Ahiya eara cãlisitã s-ducã Patra. Dupu initsiativa a Senatlui ali Mesenia, eara tsãnutã Adunarea al Peloponez shi pi 26 di mai eara aleptu Senatlu. Adunãrli tsãnea shedintsi shi tu Gãrtsia Tsentralã (brumar, anlu 1821), sum condutsiri a doilor fanariots: Alexandros Mavrocordatos tu partea di ascapitat shi Teodoros Negris tu partea di dat. Aesti Adunãri apruchearã dau Statuti locali, Cartea ali Gãrtsia Continentalã di Ascapitat shi Arada yiuristicã ali Gãrtsia Continentalã di Dat. Cu Statutili eara prividzutã adrari dau organi locali administrativi tu Gãrtsia Tsentralã, Areopag tu partea di Dat shi Senat tu partea di Ascapitat. Treili Statuti locali eara pricãnãscuti di Prota adunari natsionalã, ma tsiva cama amãnat eara anulati di A daua Adunari natsionalã.
Prota adunari natsionalã eara fundatã tu Epidaur tu dipisita a meslui andreu anlu 1821, tu cari intra malju dzã mash populatsia di Peloponez. Adunarea u adrã prota Constitutsii gãrtseascã shi li nominã membrilji a condutsiriljei executivã shi leghislativã cari lipsea s-li conducã liberatili teritorii. Mavrocordatos u tsãnu ti el functsia prezidentu a condutsiriljei executivã, a Ipsilantis, cari gri ta s-adarã Adunarea, eara aleptu ti prezidentu a organlui leghislativ, loc cari nu avea cana importantsã. Protslji oaminj armatuladz cum shi reprezentantul al Filichi Eteria eara marghinalizats, ma peanarga influentsa politicheascã al Colocotronis crishtea, a ti shcurtu chiro putu s-lu bagã controlã, shi atsea deadun cu capetanjlji pisti cari avea influentsã, Senatlu al Peloponez, cari nu eara silighit di parti a Adunariljei natsionalã. Senatlu eara atsel cari lu condutsea Peloponez, a guvernul tsentral eara multu slab ta s-u realizeadzã a lui puteari. Di ispeti ca duchirã ca noari insheari di aestã situatsii cum shi factul ca crishtea putearea a capetanilor pi Peloponez, Mavrocordatos shi populu di Hidra deadirã propuniri ta s-lu siligheascã Senatlu shi s-hibã parti di Adunarea natsionalã. Mavromihalis u apruche propunirea, ma liderlji armatuladz nu u apruchearã atsea propuniri. Dupu niapruchearea a propuniriljei, administratsia tsentralã adrã efortu s-lu marghinalizeadzã Colocotronis cari avea controlã pi tsitadela Nafplio. Tu meslu brumar, anlu 1822, administratsia tsentralã lu adusi nomlu ti alidzeari reprezentantu ti naua Adunari natsionalã, ma Colocotronis eara contra a nomlui shi actsentã ca Peloponez va s-organizeadzã a lui Adunari ti alidzeari nãi membri tu Senatlu.
Protlu polim tsivil
Polimlu tsivil tu Gãrtsii (1824 - 1825)
Parti di polimlu gãrtsescu ti independentsã
Data: 1823 - ciarshar, anlu 1824
Loc: Peloponez
Rezultat: Contractu anamisa di dauli fractsii, partsial anãchiseari a Guvernului
Pãrtsã tu polimlu: Cogiabashadzlji shi sustsãnãtorlji a Guvernului / Liderlji armatuladz shi sustsãnãtori al Filichi Etairiya
Comandantsã shi lideri: Alexandros Mavrocordatos, Andreas Londos / Teodoros Colocotronis
Polimlu ahurhi tu ahurhita a meslui martsu anlu 1824, cãndu Guvernul cãftã di Panos Colocotronis s-lu preda Nafplion. Panos nu u adrã atsea shi dupu atsea Guvernul adusi detsizii s-lu ocupeadzã cãsãbãlu. Pi 22 di martsu, anlu 1824, puterli a nauãljei condutsiri executivã lu ocupã Tripoli, a dupu dau stãmãnj alumtari vini pãnã di achicãseari anamisa di Colocotroni di unã parti shi Londos shi Zaimis di altã parti. Veacljea condutsiri executivã definitiv eara surpatã, a Colocotronis fudzi di cãsãbãlu. Pi 22 di mai ofitsial dipisi prota fazã di polimlu tsivil. Ma mari numir di membrilji a nauãljei condutsiri executivã, vrea anãchiseari definitivã pisti dushmanjlji a lor shi ti atsea nu eara hãristusits di conditsiili tu contractul tsi lu adrarã Londos shi Zaimis. Colocotronis shi Mavromihalis s-trapsirã, ma elji avea nãeti s-li regrupeadzã puterli a lor shi s-ahurheascã nau ofanzivã. Pi ninga atsea, Panos Colocotronis eara sinfun s-lju da Nafplion mash ali Londos shi Zaimis, lucru cari priadusi ti intenzivari a nipistusiniljei cãtrã Guvernul.
A doilu polim tsivil
Polim tsivil tu Gãrtsii (1824 - 1825)
Parti di polimlu gãrtsescu ti independentsã
Data: ximedru, anlu 1824 - shcurtu, anlu 1825
Loc: Peloponez
Rezultat: Anãchiseari ali Gãrtsia Tsentralã shi insulili, anclideari al Colocotronis
Pãrstã tu polimlu: Gãrtsia Tsentralã shi insulili (Hidra) / Moreia
Longitud
Acest articol se referă la sistemul de referință geografică. Pentru alte sensuri, vedeți Longitudine (dezambiguizare). Pagina „Meridian” trimite aici. Pentru alte sensuri vedeți Meridian (dezambiguizare). Harta Pământului arătând liniile verticale de longitudine.
Longitudinea este una dintre cele două coordonate geografice care definesc poziția unui punct de pe suprafața Pământului. Longitudinea unui punct este unghiul dintre proiecțiile pe planul ecuatorului ale direcțiilor de la centrul Pământului către punctul dat și, respectiv, către un punct de pe Pământ ales convențional ca origine a longitudinii (longitudinea 0°). Echivalent, longitudinea unui punct este unghiul diedru dintre cele două semiplane sprijinite pe axa Pământului și conținând, primul, punctul dat, iar al doilea punctul ales ca origine a longitudinii. Dacă punctul considerat se află la est față de originea longitudinii, longitudinea lui se numește „estică”, notată „E”. Dacă punctul considerat se află la vest de originea longitudinii, longitudinea lui se numește „vestică”, notată „V”. Faptul că longitudinea este estică sau vestică nu contează pentru punctele cu longitudine egală cu 0° sau 180°.
Xenofont Dzindzifi
miniatura|268x268px|Xenofon Dzindzif dreapta|272x272px Xenofont Dzindzifi (idhyea-ashi cunuscut ca: Xenonofon Dzindzif, Raico Jinzifov, Рајко Жинзифов, Райко Жинзифов; Velis, 15 Shcurtu 1839 - 15 Shcurtu 1877, Moscova) — Armãn, cunuscut iluminator machidunescu shi poet. Lucra tu ma multe sferi - fu publitsistu, traducãtor shi adunã folclor popular.
Banã
Aflat tu Velis tu taifa armãneascã elinofila tsi yinea di Moscopole, a tu Velis yinea dit Bitule. Afendu-al Xenofon, Ioan Dzindzifi bitisi facultate di meditsina tu Athina, ma lucra ca dascal gãrtsescu Velis. Ioan ira hilj al Atanas dit Moscopole. Tu Bitule sã-nsurã cu Vãryãrã Maria idhyea-ashi elinofila.
Cu sculia ahurhi Velis, iu afendu-su lucra ca dascal. Tu ahurhita a anlui 1856 Xenofon s-duse s-lucreadzã Pãrleap shi-u agiuta a dascalui Dimitri al Miladin, sh-nãs Armãn di Strug cai cãdzu tu impresia a pan-Slavizmului. Sã-spuse ca numa a lui di Xenofont (Xenofontos) u-alaxi tu Raico sum influentsa a dascalui Dimitri al Miladin, sh-deapoea influentsa al revolutsionerlu vãryãrescu Gheorghi Racovschi. Lucurlu-a lui ca dascal u-dutsea tu cãsãbãlu Chilchis deadun cu Dimitri. Deapoea fudzi Arusie, iu sã-nsimnã ti studie cu agiutorlu a Vãrgãrlor tu Ghimnazie di Herson tu anlu 1857, sh-deapoea pi Facultate di istoria shi filologhia di Moscova. Aclo lucra deadun cu alantsãlji studentsã dit Machidunie, shi lucra ca scriitor, traducãtor shi publitsistu.
Tu Arusie u-apurã Constantin al Miladin, cai u-adutsea tu tsircurle pan-slavistitsi shi atmosfera aruseascã. Dzindzif le-alãsã 18 di-anji a banãljei tu Arusie ca oarfãn shi emigrantu. Tu gazeta di Moscova "Dzua" li-publicР memoriile a lui ti fratslor Miladin tu numirli di 17 Brumar pãnã di 1 Andreu 1862 sum numa "Vilishanlu". Tu Moscova ut anlu 1863 u-publicã unica carte cu poezii a lui, cãcum shi tradutsiri dit limbile aruseascã (Pushchin, Ljermontov, Cãnticlu-a ashcheriljei al Igor), ucraineascã (Cobzar, Taras Shevcenco) shi cehã (Manuscrislu di Cralovodvor). Dupu bitisita-a univerzitatiljei lucrã ca profesor ti limba gãrtseascã veacljã tu unã di ghimnaziile di Moscova. Idhyea-ashi lucra tradutsiri shi publitsisticã shi lucra ti fimiridzli aruseshti shi vãryãreshti dit Constantinopoli.
Lucru
Dzindzif scria cãntits di cai nai ma importantsã sãntu "Boatsea" shi "Pi Pashcile". Scria shi poema "Cãmeashe sãndzãnatã" tsi fu tradusã sh-pi limba armãneascã di partea di Dina Cuvata tu Unia ti culturã-a Armãnjlor dit Machidunie. Poema-aistã inshi tu anlu 1870 tu Braila, Rumãnie. Tu poema sã-zburashce ti tirania a otomanjlor shi bana greao a popului tu Imperia Otomanã. S-mindueashce cã fu scriatã sum influentsa-a poetlui ucrainescu Taras Shevcenco, dupu istora dealihea, iu unã dadã u-purtã tu cãsãbã cãmeashe-a hiljlui a ljei dupu tsi-u vãtãmarã Turtsãlji, shi u-spunea a popului tu uborlu biserichescu.
Bibliografia
Poeme
Cãntits
Pirmifi
Numi ti Armãnjlji
Are ãndao nume ti Armãnjlji tsi s-ufilizeascã pi Balcanlu, cai sãntu autonome (ca Armãn) shi exonime (ca Vlah).
Armãn
Numile Armãn/Arumãn, idhyea ca român/rumân (Rumãn, Mucãn icã Vãlãhut), yin direct di la latinica Romanus ("Roman") tsi s-apruche dupu alãxerli di limba. Un di caracteristichile a limbãljei armãneascã easte cã di ninte-a zborlor di zãrtsinã latinicheascã s-bagã "a" (tsi s-dzãtse a-protetic).
Tu Gãrtsie s-ufilizeascã arumãni shi armãni. Unã formã cama veacljã di "rumãn", s-aflã tu seculu XIX tu cãntitsle populare di Gãrtsie. Tu Arbinishie, nai ma multu s-ufilizeascã forma rrãmãnji, shi cãtivãrãoarã shi formile rumãnji shi romãnji.
Таки Фити
Tachi Fiti (faptu pi 7 di brumar, anlu 1950, Crushuva) - economistu shi politiciar machidunescu, membru shi prezidentu actual la AMSHA.
Numi ti Armãnjlji
Armãn
Forma pi limbile dit Ascãpitatã ca: "Aromanian", "Aromunisch" etc., ira adrate di parte-a lingvistului ghirmãnescu Gustav Weigand tu anlu1894/1895 to replace terms such as "Macedonian Vlachs" or "Macedo-Romanians".
Таки Фити
Di bana
Tachi Fiti easti faptu Crushuva pi 7 di brumar, anlu 1950. Fiti eara aleptu ti profesor ordinar la Facultatea ti economii, Scopia, anlu 1993. Master shi doctorat dipisi la Facultatea ti economii, Scopia, pi temi ti developarea economicã a nidevelopatilor stati. Temi printsipali a a-lui ocupatsii shtiintsificã suntu: economia (micro shi macro economii), crishteari economicã shi developari, biznis, stati tu tranzitsii, contseptsii shi politichi moderni macroeconomitsi.
Numi ti Armãnjlji
Vlah
Vlah ira un termin tsi s-ufilizea tu Balcanlu dit Eta Medievalã, ca exonim di zãrtsinã ghirmãneascã (Walha) ti tutili populi romanitsi dit reghionlu, ma tora s-ufilizeashce sade ti Armvnjlji shi Meglenitslji, shi Romãnjlji dit Sãrbie cai tu contextu istoric s-dzãcã Vlasi. Pi limba turtseascã s-dzãtse Ulah, a pi limba arbinisheascã - Vllah.
Таки Фити
Di bana
Tachi Fiti easti autor pi ma multu di 230 di cãrtsã profesionali shi shtiintsifitsi cari eara publicati tu statlu shi tu xeani - pi machiduneashti, frantsuzeashti, anglicheashti shi pi limba serbocroatã. Idghea ashitsi, el eara la studii profesionali shi shtiintsifitsi Italia, Ghermania, Marea Britanii, Frantsia shi tu alti stati. La anlu 2009, Fiti eara aleptu ti viziting profesor la Facultatea ti economii Zagreb, Republica Croatsia.
Numi ti Armãnjlji
Vlah
Gretslji ufilizescu shi numa "Cutsovlahos" ("Armãn shcljop"; gãtseashce: κουτσόβλαχος, cu litere latine: koutsóvlahos, plural: κουτσόβλαχοι, koutsóvlahoi). Ãnvitsatlu grec Asterios I. Cucudis mindueashce cã terminlu cãrteashce Armãnjlji. Arhiepiscoplu di Athina Spiridon Vlahos ãlj dzãsea pi politiceanlu Alexandros Svolos cã "itsido dzãse pi Armãnjlji Cutsovlahos, singur easte scriitor shcljop".
Таки Фити
Di bana
Tachi Fiti tu a lui carierã eara pi ma multi functsii:
Numi ti Armãnjlji
Machedo-Romãn
Machedo-Romãn (macedo-român, tsi yine di "Machedonia" shi "Rumãn") easte forma adratã di linvgishtsãlji shi etnolodzlji moderni ca analoghie cu alantile limbe romanitse a Balcanlui: daco-rumãneascã (icã limba rumãneascã) tu Dacia, Istroromãneascã dit Istria, Meglenitã dit Meglenia. Sh-pi ningã atsea tsi s-ufilizeashce multu, forma easte niuidisitã cã Armãnjlji bãneadzã pit Balcanlu tut, sh-nu mash Machidunia.
Machedon
Una di numile traditsionale a Armãnjlor tu reghionlu di Machidunie ira Machedonji. Multu s-ufilizeashce tu Rumãnie.
Tsintsar
Nica unã numã ti Armãnjlji tsi s-ufilizeashce nai ma multu tu vãsiliile slavonitsi ca Sãrghia shi Vurgaria easte tsintsar sh-tu Ungaria cincár tsi yine di-atsea cã Armãnjlji lji-dzãc sonurle ce /tʃe/ shi ci /tʃi/ ca tse /tse/ shi tsi /tsi/. Ala, are nica unã teorie tsi dzãtse cã aistã numã yine di-atsea cum Armãnlji u-dzãc numirlu 5 /tsintsi/, tsi are zãrtsinã tu a tsintsilea leghione romaneascã tsi yinirã pi Balcanlu cãndu u-bitisirã slujba tu armatã. Varianta arbinisheascã a numãljei easte "xinxarë" /dzi'ndzarə/.
Mihail Dimonie
miniatura|Mihail Dimonie, frats Manachia Mihail Dimonie, cunuscut shi ca Mihael Dimonie (1870–1935), ira botanistu armãnescu, dascal shi pãrmãteftu tsi easte pricunuscut ti nai ma bunlu colectsioner di plantsã di Balcanlu di Not tu seculu XX ninte di Protlu Polim Mundial.
Biografia
Dimonie s-aflã Ohãrda tu 1870, vilaetlu Monastir di Amirãriljea Otomanã. Ira di unã avutã familia armãneascã sh-deapoea s-duse sã-studieadzã Rumãnie ta-s facã dascal. Dupu studiile pi Univerzitate di Bucureshlji cu diploma di dascal, s-turnã Machedonie s-facã dascal di shciintsã tu Sculia armãneascã di mese Bituli. Dupu-atsea s-duse s-pridã shciintsã tu sculia di Caracal, pi colegilu tu Brãneshti shi pãnã di 1912 lucrã tu sculia di mese di pãrmãtie ãn Sãrunã. Dupu ahurhitã a Polimlui Prot di Blacan, Dimonie s-duse Caracai iu s-featse profesor di ghimnazie Ionitsa Asan shi un chiro lucrã sh-ca director a sculiiljei. Fudzi penzie tu anlu 1933.
Polimlu tsivil tu Gãrtsii (1824-1825)
A doilu polim tsivil
Comandantsã shi lideri: Iorgos Cunduriotis, Ioanis Coletis / Teodoros Colocotronis, Andreas Londos, Canelos Deliyanis
Conflictul di polim continuã cãndu Colocotronis li shutsã bãnãtorlji al Tripoli contra atselji cari aduna taxã ti guvernul pi nivel local. Papafelas shi Ianis Macriyanis nu puturã s-u dãnãseascã rãscularea, cari s-lãrdzi pit Peloponez, ma nitsi Teodoros Colocotronis nitsi Andreas Londos nu adrarã efortu s-lu ocupeadzã Tripoli. Colocotronis armasi niactiv vãrã chiro di ispeti ca nu putea s-stabilizeadzã dupu moartea a hilji-su, Panos, vãtãmat di a lui dushmanj. Peloponez s-minduea tsi s-adarã tu yinitor, a Guvernul adrã regrutari a armatãljei a ljei, cari tora gheneral eara di Gãrtsia Tsentralã shi insulili cum eara (Hidra). Planlu a Guvernului lu realizã Coletis, cari deadi urnimii dau organi s-adarã atac pi Peloponez. Pi 23 di brumar, protlu di aesti organi lu ocuparã Corint shi adrarã atac tu provintsia. A doilu organ sum controlã al Gheorghios Caraiaschichis, Chitsos Tsavelas shi altsã, adrarã atac pisti Londos shi Zaimis, cari s-trapsirã shi dupu atsea fudzirã tu Calamos. Tu meslu yianar, anlu 1825, puterli ali Gãrtsia Tsentralã, ãn cap cu Coletis, diznãu adrarã atac pisti Peloponez shi ahapsi u bãgarã familia al Colocotronis, Delighinis shi altsã. Alantu mes, Mavrocordatos vini pi functsia prezidentu a condutsiriljei executivã. Tu meslu mai, anlu 1825, sum presii al Eghipet shi interventsia al Ibrahim Pasha, aeshtsã hãpsinats eara silighits cu amnestii.
Mihail Dimonie
Biografia
Ti botanica apruche inspiratsia di Dimitrie Grecescu, profesor ti botanica di meditsinã Bucureshlji, shi Dimonie s-fãtsea colectsioner di plantsã pãnã di bitisitã-a banãljei. Ahurhi cu herbariunji di anvãrligã di Ohãrda, Bituli, pi muntile Baba, sh-deapoea s-dutse Rumãnie iu adunã flora tu Oltenia tu Rumãnie di Not Ascapitatã. Adrã seria Plantae Macedonicae shi ahurhi s-le pitreacã pãnã la institutsiile di Evropa cu aname. Adunare-a lui personalã di Notlu di Balcan u-chiru tu Mare Foc di Sãrunã anlu 1917. Dimonie dupu penzia vrea s-u adarã doctoratlu a lui pi tema di botanicã, ma nu putu di ispete-a moartãljei di oaspitlu shi mentorlu a lui Nicolae Iacobescu. Tu loc di-atsea ahurhi s-cultiveadzã Abutilon theophrasti ti hir tu Brãila, iu lucrã cu un-pãrmãteftu britãnescu.
Muri dinãoarã Bucureshlji pi 8 Andreu 1935, pi ilichie di 65. Adunarea-a lui defthera idhyea-ashi chiru tu agudearea cu bombi pi Bucureshlji tu anlu 1944.
Clirunumie
Dimonie alãsã mare clirunumie ti Armãnjlji cu-atsea tsi le-scria numile di planti sh-pi armãneashce.
Dao plante u-poartã numa a lushciui mare botanistu: Hieracium dimoniei Zahn. di muntile Corab shi Verbascum dimoniei Velen. adunat anvãrligã di Ghiurghiulii.
Alexandru Coshca
Alexandru Coshca (1873, Gopesh, Bituli - 22 Mai 1907, anamisa di Slivnitsa shi Curbinovo, Resen) - revolutsioner armãnescu shi ofitser romãnescu, partitsipantu tu activitãtsli revolutsionari machedoneshtsã, membru shi vuivudã tu organizatsia revolutsionarã ali Machedonii.
Banã
Coshca easti faptu tu hoara armãneascã Gopesh, la anlu 1873. Bituli bitisi litseu romãnescu, shi continuã cu studii di meditsinã Bucureshti. El fu un di membrilji nai cama activi armãneshtsã al OIRM. la anlu 1903 fu tu ceta al Parashchev Tsvetcov. Partitsipã tu Arãscularea di Ayu Iljao ca vuivudã di Pelister. Dupu arãscularea li-organizã horli armãneshtsã anvarligã di Bituli shi Pindu. Bana u-chiru deadun cu patru cetnitsi-a lui la anlu 1907. Vasil Balevschi dzãsi ti el:
"Armãnjlji eara tu organizatsiea-a noastrã, comitetili lã eara tu sinfunii tsentralã. Vuivudã lã-eara Alexandru Coshca, om hrisusit".
miniatura|527x527px|Alexandru Coshca vãtãmat, fotografia di [[Milton shi Ianachia Manachia|Fratslji Manachia]] miniatura|501x501px|Ceta al Alexandru Coshca - ãnghios di-ndreaptã shi [[Steryiu Apostolina]] miniatura|530x530px|Defthera cetã armãneascã al Mucitanu. Di nãstãngã pãnãn nãndreaptã. Bãgats pi-loclu: vuivudãlu [[Yioryi Mucitanu di Crushuva, vuivudãlu Alexandru Coshca di Gopesh. Pi dzenuclji: Letsu Nane di Crushuva, tu portu Tachia Leab, Tachia Dincea di Crushuva. Ãmproshtsã: Yioryi Gachi Dodi di Gopesh, Cola Papa-Stefan di Muluvishtea, Milan Slivitsa di Muluvishtea, Vanciu Damash di Gopesh.]]
Lightning McQueen
Lightning McQueen i unu personaj si i unu masina creat de John Lasseter. I u unu masina rosie
Tachi Fiti
Tachi Fiti (faptu pi 7 di brumar, anlu 1950, Crushuva) - economistu shi politiciar machidunescu, membru shi prezidentu actual la AMSHA.
Di bana
Tachi Fiti easti faptu Crushuva pi 7 di brumar, anlu 1950. Fiti eara aleptu ti profesor ordinar la Facultatea ti economii, Scopia, anlu 1993. Master shi doctorat dipisi la Facultatea ti economii, Scopia, pi temi ti developarea economicã a nidevelopatilor stati. Temi printsipali a a-lui ocupatsii shtiintsificã suntu: economia (micro shi macro economii), crishteari economicã shi developari, biznis, stati tu tranzitsii, contseptsii shi politichi moderni macroeconomitsi.
Tachi Fiti easti autor pi ma multu di 230 di cãrtsã profesionali shi shtiintsifitsi cari eara publicati tu statlu shi tu xeani - pi machiduneashti, frantsuzeashti, anglicheashti shi pi limba serbocroatã. Idghea ashitsi, el eara la studii profesionali shi shtiintsifitsi Italia, Ghermania, Marea Britanii, Frantsia shi tu alti stati. La anlu 2009, Fiti eara aleptu ti viziting profesor la Facultatea ti economii Zagreb, Republica Croatsia.
Tachi Fiti tu a lui carierã eara pi ma multi functsii:
La anlu 2003, Fiti eara aleptu ti membru permanentu la Academia machiduneascã ti shtintsã shi artã. Pi 1 di yianar anlu 2016, Tachi Fiti eara aleptu ti Prezidentu la AMSHA. Idghea ashitsi, el easti membru a Comitetlui european ti culturã.
Boban Nikolov
miniatura|Boban Nicolov Boban Nikolov (Бобан Николов) easti un fuzbaler machidonescu anamisa di ma bunjlji, giucãtori di ardãrichea di mesi. Agiucã shi tu reprezentatsia machidonesacã. S-amintã pi 28 di alunar 1994 anlu tu cãsãbãlu Shtip di dada Makedona (Vãryarã) shi tatã Armãn.
Cariera di club
Boban Nicolov acãtsã  s-agiuacã fuzbal tu cãsãbãlu natal tu clublu “Bregalnitsa”, shi mash cu 15 di anj se dusi la academia di fuzbal a cãnãscutlui fuzbaler Romanescu Gheorghe Hagi. Di cum li tricu tuti adecvati categorii di mãri tu academia al Gheorghe Hagi, elju bãgã simnãtura pi protlu profesional contract cu Romanescul prot ligashu Vitorul di Constantsa.
Pi 8 di Martsu 2013, el debitiri tu dreslu a Vitorul tu prota ligã rumunesacã, cari competitsia u chirurã di Gaz Metan Medsiiash cu scor 4:1. Protlu gol lu deadi pi 19 di mai 2013 contra Steaua di Bucurehti cãndu u bãturã cu rezultat 5:2.
Veara anlu 2015, el simnãturi contract di 3 anj cu FC "Vardar" di Scopia. Tu sezona 2017-2018 eara tu prota echipã cari anãchisi plasman tu faza di parei la Liga Europa, cu tsi elji furã protlu tim machidonescu di cãndu Macedonia u amintã independentsa, cari lu adrarã atsel lucru.
Du pu aestã el dau ori lu anchirdãsi Shampionatlu shi unã oarã Supercupolu a lji Machidonii cu FC "Vardar" di Scopia.
Pi 18 di yinar 2018, bãgã paraf pi contract cu clublu MOL Vidi dit Mãgiriea, cari maninti eara cãnãscut ca Videoton. Agiucã 3 anj ti aestu club, cari ari registratã 106 di competitsii shi 11 di goluri. Tu atsel chiro cu idghiul club lu anchirdãsi Shampionatlu shi Cuplu a lji Mãgiriea.
Pi 20 di Avgust 2021, s-arucã tu Moldavia iu simnãturi ti clublu di aclu Sherif Tiraspol.
Pi 15 di Yizmãciunj debitirã tu faza di parei la Liga a shampionlor, cu intrarea tu luclu al Franc Castanjeda tu bitimi a competitsiljei. Anãchisirã rezultat pozitiv 2:0 contra Shatior Donjetsc
Carierã reprezentativã
Boban Nikolov easti un di fuzbalerlji cu nai multi competitsii agiucati (24) ti reperentatsia Machidonescã sum 21 di anj shi un di nai ma hãrzitsli fuzbaleri ti protlu istorichescu plasman alishtei reperezentatsii la Shampionatlu di Europa ti agiucãtori sum 21 di anj, 2017 tu Poloniea.
El ari agiucatã 10 competitsii tu kvalificatsiili ti Samnionatlu European shi trei competitsii tu faza di parei a turnirlui la cari Macedonia ãngrãpsi un suctsesu shi dau chireri cu tsi fu eliminatã.
Pi 29 Maiu 2016, Nikolov lu avu alui prot meci/competentsii ti reperezentatsia senior contra Azerbeidzantu- competentsii di uspitãlji agiucat Bad Erlah, Austria.
Pi 24 di Martsu 2017 el tu a trea competitsii ti Macedonia lu deadi alui prot gol ti reprezentatsia machidonescã ti anãchisearea contra Lihtenshtain cu rezultat 2:0.
Tu cirisharu 2021, Nikolov fu cljimat tu echipa natsionalã ali Machidonii ti Shampionatlu eurpean 2020. Macedonia cu trei chiruti competitsii fu eliminata. Nikolov, dau copmetinci li acãtsã di prota shi agiuca nafaorã di alu pozitsii a tu unã intrã ca supstitutsii shi agiucã tu ardãrichea di mesi-alui pozitsii.
Titili
2015-2016 - Shampinatlu tu PMFL cu FC "Vardar" Scopia,
2016-2017 - Shampinatlu tu PMFL cu FC "Vardar" di Scopia,
2017-2018 – Shampionatlu cu MOL Vidi tu prota liga di fuzbal ali Mãgiriea,
2018-2019 – Cup-lu a Mãgiriiljei,
Tsitati
https://mk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%BE%D0%B1%D0%B0%D0%BD_%D0%9D%D0%B8%D0%BA%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%B2
Casa a familiiljei Corneti
Origina a familiiljei
Arhitectura a casãljei di Crushuva
Aestã casã s-aflã tu intrata a cãsãbãlui Crushuva shi lu mushuteadzã aestu cãsãbã. Casa ari etaj di ãnpadi shi nica doi etajuri. Etajlu di ãnpadi easti adrat di sãnãtoasã cheatrã, a tutã fasadã easti tsãnutã original, ashi cum eara ma ninti. Casa ari timpanoni shi balconj pi conzoli tsi easti caracteristicã ti tuti casi di Crushuva. Firidzli suntu adrati tu bairu, cu gardu di her pi protlu etaj, a usha tsi easti pi balconea, dipiseashti cu lacuri di giumitati tsercljuri. Tu intrata a casãljei udadzli anpadi suntu adrati cu ploci di chetsãri, a etajurli suntu ligati cu scãri di leamni, tsãnuti avtentic, ashi cum eara adrati di ma ninti. Tãvãnjlji suntu adrati di scãnduri, anvãrligati cu mushatã rezbã, a tu doi udadz pi tãvanea ari soari cu 32 di dzari cu dezen di lilici. Nuntru, casa tutã easti andreaptã cu multi elementi ligati di bana di tu atsel chiro cum suntu: minderi, musãndzrã, tu aestã casã nica suntu tsãnuticapitãnj amplini cu pai shi chilinj adrati di livendili mãnj a nicuchirãljei di toracari u ancupãrarã casa la anlu 1963 di domnul Leonida Corneti. Casa ari shi izbã iu ma ninti familia Corneti lu tsãnea arizlu. Nicuchirlji di tora adarã tut tsi easti tu putearea a lor, aestã casã s-hibã tsãnutã tu a ljei vidzutã avtenticã. Pãnã tora aestã casã nu easti renovate nitsi unã oarã, pi vãrã locuri easti shi cripatã shi ti atsea easti lipsitã s-priadarã tsi poati cama agonjea. Aestã casã nu easti avigljeatã cu nom, ma statlu lipseashti s-adarã jgljoati aestã aveari di arhitecturã s-hibã tsãnutã shi s-aveaglji di chireari.
Institut Mihailo Pupin
Institut Mihailo Pupin easti institut shtiintsific shi ti cercetari cari s-ocupeadzã cu cercetari tu sferili: electronica, automatica, condutsiri cu protsesori, adrari conto, telecomunicatsii, prilucrari dighitalã a signalui, sistemi informatsioni, lucrari cu softveri shi roboticã.
Sferã di lucru
Institutlu easti proprietati ali Republica Sãrbia. Proectili shtiintsifitsi shi ti cercetari cari li realizeadzã institutlu li finanseadzã cu a lui pãradz cu agiutor di la Ministeriatlu ti shtintsã ali Republica Sãrbia.
Institutlu s-ocupeadzã cu mari numir di producti shi servisi. Developeadzã solutsii spetsifitsi ti hardver shi softver tu tehnologhiili informatsioni-comunicatsioni, servisi ti consalting, injinjering, adrari prototipuri, proectari shi integrari sistemi complexi.
Atsea tsi u lucreadzã Institutlu "Mihailo Pupin", achicãseashti dari multi solutsii tu sfera di tehnologhia informatsiona-comunicatsiona anamisa di cari va li actsentãm:
Istorii
Institutlu easti fundat la anlu 1946, cãndu Academia Sãrbeascã ti shtiintsã fundã dau instituti shi atsea: Institut ti telecomunicatsii shi Institut ti electronicã.
Di aesti dau instituti, Guvernul ali FNRJ la anlu 1947 lu adarã Radio-institutlu tsentral a Guvernului ali FNRJ, a dupu atsea, la anlu 1948 di el, Ministeriatlu ti electroeconomii lu fundã Institutlu ti electroeconomii.
La anlu 1950, Academia sãrbeascã ti shtintsã li adunã tu un loc aesti patru instituti, scljeama adrã un Institut "Nicola Tesla" ti cercetari a evenmentilor electritsi.
Consiliulu executiv a Parlamentului popular ali Republica Popularã Sãrbia, la anlu 1959, di singurlu Institut "Nicola Tesla" ampãrtsã unã grupã di oaminj di shtintsã shi cercetãtori shi lu fundã Institutlu ti electronicã shi telecomunicatsii "Mihailo Pupin", shi atumtsea tu numa a Institutlui ti prota oarã s-adutsi aminti numa al a nostu mari shi cãnãscut om di shtintsã Mihailo Pupin.
Tu chirolu di la anlu 1961 -1998, Institutlu "Mihailo Pupin" treatsi pit alãxeri organizatsioni di: Organizatsii a lucurlui comun tu Companii ti cercetari shtiintsificã tu sotsietati Institut "Mihailo Pupin" 1998, cari easti sistem di unã companii maticã shi shapti companii cari dipendã unã di alanti.
Nai ma importanti rezultati
Di a lui fundari, Institutlu easti lider reghional, a tu vãrã situatsii shi lider mundial tu aflari nali tehnologhii. Vãrã di nai ma importantili proecti shi rezultati suntu:
Thomas More
miniatura|Thomas More (1527) Thomas More (latinicheashce: Thomas Morus; 7 Shcurtu 1487 în Londra, muri pi 6 Alunar 1535) tsi tu bisearica catholicã easte iurtusit ca Ayiu Thomas More, ira avucat, giudicãtor, filozof, scriitor, om di stat shi humanistu anglescu. Scria multu cãrtsã dit cai nai ma cunuscutã easte Utopia - roman politichescu - filozofichescu.
Shasili anji dit soni-a banãljei u-tricu cã Lord Cantselar.
Fu contra Reformatsiea al Martin Luther. Fu vãtãmat cãtse nu-apruchea Vãsiljelu Henri VIII s-u ãmpartã Bisearica anglicaneascã dit Bisearica catholicã shi ta si-spune singurlu ti celnic a bisearicãljei.