cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Feaminâ
=Femeie= Feamina icã sexlu feaminu (♀) easti hiintsa (omu, pravdã, etc.) tsi easti di sexu muljirescu (nu bãrbãteascã, iu s-cljeamã mascuru).
Mascuru
=Mascul= Mascrulu icã sexlu di mascuru (♂) easti hiintsa (omu, pravdã, etc.) tsi easti di parti bãrbãteascã (nu muljireascã, iu s-cljeamã feaminu).
Bohriu
Bohriulu (Bh) easti unu elementu di-tu chimie.
Fumu
Fumu poate hi:
Județul Botoșani
Judetsu Botoșani easti unu judetsu di-tu Romãnie. Easti i unu raion tu Moldovã.
Arhitecturâ
Arhitectura easti știința i arta di proectari și anâlțari di acareți. Omlu ți ari nvițatâ sculii analti di arhitecturâ ari numa di arhitectu.
Seaborgiu
Seaborgiulu (Sg) easti unu elementu di-tu chimie.
Județul Suceava
Județu Suceava easti unu judetsu di-tu Romãnie. Easti i unu raion tu Bucovinã.
Țigarâ
Unã tsigarã easti unu sulu njicu di carti multu suptsãri tu cari s-ari bãgatã nuntru tutumi tãljeatã tu cumãts njits, tsi s-aprindi la unu capit sh-cu capitlu a alantu, hiptu n gurã, s-tradzi fumu tu cheptu.
Hassiu
Harniulu (Hs) easti unu elementu di-tu chimie.
Leadzi
Leadzea easti unã regulã (nomu) astãsitã di chivernisi, sutsiitati, bisearicã, adeti, etc.
Cochilu
=Copil= Cochillu easti omlu njic (cilimean ma njic, i hilandru, ma mari tu ilichii) faptu di doi pãrintsã (muljeari shi bãrbatu) ncurunats un cu-alantu. Mascurlu s-cljeamã ficioru, i feamina featã.
Darmstadtiu
Darmstadtiulu (Ds) easti unu elementu di-tu chimie.
Meitneriu
Meitneriulu (Mt) easti unu elementu di-tu chimie.
Hiințâ
Hiintsa easti itsi lucru tsi easti yiu (tsi ari yeatsã) shi ari suflit tu-aestã lumi.
Hiintsi suntu oaminji, animalili i plantili.
Județul Galați
Judetsu Galați easti unu judetsu di-tu Romãnie. Easti i unu raion tu Moldovã.
Roentgeniu
Roentgeniulu (Rg) easti unu elementu di-tu chimie.
Politicâ
Pulitica easti unâ științâ ți easte ligatâ cu aflare și caracterizare a chivernisiiloru tu unu statu.
Chivernisi
Chivernisea (icã guvernlu) easti pareea di oaminji cari suntu tu frãmtea-a unei vãsilii (duvleti, statu) shi cari deadun lj-ursescu tuti lucrili i oaminjlji cu cari aestã parei ursescu vãsilia.
Gramâ
Grama easti semnlu di-tu alfabetu tsi-aspuni unã boatsi, tsi corespundi-a unui fonemu.
Județul Vrancea
Judetsu Neamț easti unu judetsu di-tu Romãnie. Easti i unu raion tu Moldovã.
Alfabetu armãnescu
Alfabetu armãnescu esti alfabetu ali limbi armãnescã. Alfabetu armãnescu si scirã cu yrami latini. Aist version esti fapt ofitsial la Simpoziumu di Bitule tu anu 1997.
Alfabetu
Yramili Q shi W sãnt prezenti golã tu zbori xiani.
Isturia
Protu alfabet esti scirat tu Vienã di Mihail Boiagi tu anu 1813.
Mendeleviu
Mendeleviulu (Md, fu Mv, n.a. 101) easti unu elementu di chimie.
Ursitâ
=Ursitã= Ursita (i mirã, soarti, fatãzã) easti atseali tsi suntu numãtsiti di miri cã va patã omlu tu bana-a lui (dit oara tsi s-amintã).
Dzuâ
=Dzua=
Zboara dzuã icã dzãuã poate hi:
Astatiniu
Astatiniulu (At) easti unu elementu di-tu chimie.
Pisti
Pistea easti ncreadirea tsi u ari cariva cã easti unu Dumnidzã tu lumi cari featsi nomurli tsi el prindi s-li-ascultã, ma ariva cã un lucru easti dealihea.
Zboara pisti yini di-tu elinicheashti, iu easti Πίστη.
Ancara
Ancara easte cãsãbãlu capital di Turchia.
Rugâciuni
Tu religie, rugãciunea easti atsea tsi fatsi omlu cãndu sã ncljinã la Dumnidzã sã-lj caftã urãciunea (sã-lj caftã ljirtari, sã-lj caftã agiutor, etc.).
Schinu
=Ghimpe= Schinjii suntu ataea tai sh-u-adutsi cu aclu shi easi di-tu truplu a unei plantã (rugu, pãljuru, etc.), cari ntsapã sh-intrã lishor tu carnea a omlui.
Unã plantã maxoasã tsi ari schinji multa nstãpãtori easti trandafilu.
Radiu
Radiulu (Ra) easti unu elementu di-tu chimie.
Nobeliu
Nobeliulu (No) easti unu elementu di chimie.
İzmir
İzmir sau Izmir easte un cãsãbã ali Turchia.
Fleroviu
Fleroviulu (Fl) easti unu elementu di-tu chimie.
Fermiu
Fermiulu (Fm) easti unu elementu di chimie.
Trandafilu
=Trandafir= Trandafilu easti unts numã datã la ma multi turlii di lãludz-arburits, cu truplu tsi poati s-creascã ndreptu cãtrã nsus, si s-tragã azvarna icã si sã ngãrlimã di alti planti, cu schini pri trupu, alumãchi i frãndzã (adrati di ma multi frãndzã ma njits), criscuts di om tu grãdinã trã mushatili lilici cu multili hromati tsi li scoati (aroshi, albi, galbini, etc.), tsi anjurzescu multu mushat (dit cari s-adarã unu moscu multu cãftat), sh-cu fructi aroshi-purtucalishi, cãrnoasi tu cari s-aflã multi simintsã piroasi.
Elińi
Elinjii (icã gretslji, Έλληνες) di-tu unã mileti tsi bâneadzã sh-deadun cu-armãnjlji tu Machidunii, ma bãneadzã ma multu tu locurli di cãtrã notu, tu Gãrtsia.
Elinjili zburãscu limba elinã icã gãrtseashti.
Berkeliu
Berkeliulu (Bk) easti unu elementu di chimie.
Bursa
Bursa easte un cãsãbã ali Turchia.
Einsteiniu
Einsteiniulu (Es) easti unu elementu di chimie.
Basshunter
Basshunter, Jonas Erik Altberg (22 Andreu 1984, Halmstad) easte un cãntãtor și DJ di tu Suidia.
Avyiulii
Avyiuliea easti unã hãlati muzicalã tsi ari patru coardi icã teljiuri teasi pri unã soi di cutii di lemnu tsi-asunã cãndu un i ma multi teljiuri treamburã di-agudirea tsi lã si fatsi (cu dzeadzitli i cu perlji teshu pri unã soi di limnushu lungu shi suptsãri).
Californiu
Californiulu (Cf) easti unu elementu di chimie.
Adana
Adana easte un cãsãbã ali Turchia.
Dmitri Mendeleev
Dmitri Mendeleev (a. 27 Yinaru 1834, Tobolsk, Arusia – 2 Shcurtu 1907) fu unu mari chimistu arusu. Elu adrã Tabellu periodicu a elementiljoru.
Elementulu chimic numirlu 101 s-cljeamã dupã elu: Mendeleviu.
Bazâ
Tu chimie, unã bazã (yini di-tu elinicã βάση, - bazã, ahurhiri) easti unã substantsã chimicã cari tu solutsiili di apã adarã ioni di hidroxil -OH.
Mesu
Meslu (lunã di dzãli) easti a doauãsprãdzatsea parti a anlui (tsi ari di-aradã 30 i 31 di dzãli, afoarã di Shcurtul cari poati s-aibã 28, sh-la patrulji anj 29 di dzãli).
Dzâlili di-tu siptâmânâ
Pi armãneashti, dzãlili dit siptãmãnã suntu luni, martsã, njiercuri, gioi, vinjiri, sãmbãtã shi dumãnicã.
Mesu
Meshili suntu:
Dzâlili di-tu siptâmânâ
Sãmbãta shi dumãnica s-cljeamã cu unã zboarã, week-end, shi aesti suntu dzãili di arãpasu.
Zboarãli trã dzãlili di-tu siptãmãnã au ca etimologhie (arãdzãtsinã) limba latineascã, shi aduc multu cu atseli dit pri romãneasca limbã.
Tutumi
Tutumia easti unã plantã (earbã) analtã (pãnã la 2m), cu tumbi di lilici albi, aroshi i trandafilii, criscutã di omu tu agri, trã frãndzãli verdzã ncljisi, mãri shi molji tsi s-usucã shi s-matsinã.
Easti shi luguria tsi easi di-tu mãtsinarea a frãndzãloru uscati, tsi s-bagã tu ciubuchi, tsi s-ciumuleashti n gurã, tsi s-tradzi tu nãri, i luguria cu cari s-facu tsigãrli tsi s-bea.
Muzichii
Muzichiea easti unã hãlati muzicalã di gurã tu cari omlu suflã tra s-facã muzicã.
Naruhito
Naruhito (23 di Shcurtu 1960, Tokyo, Japonia) easti tora Amirãlu di Japonia, dit 2019.
Buzuchi
Buzuchea easti unã soi di chitarã ma njicã (grãtseascã). Tu Armãnie ari numa di cobzã.
Hidroxidu di natriu
=Hidroxid de sodiu= Hidroxidu di natriu (icã sodã causticã) easti unã bazã cu formula chimicã NaOH, adratã di-tu elementili natriu, hidrogenu i oxigenu.
Cilechi
Cilechea easti unã pacfoni (miscul'iu) di heru sh-alti lugurii (di-aradã cãrbunili), tra s-lu facã herlu s-hibã ma jilav, ma bun, ma sarpu, s-duruseascã cama multu.
Pacfoni
Pacfoni easti atsea tsi ari omlu cãndu ameasticã dauã i ma multi metali icã elemeanti chimici, di-aradã cu tuchirea a loru deadunu, trã a li fatsi s-hibã ma buni, ma duri, s-dãnãseascã ma multu.
Bâcâri
Bãcãrea icã arama (numiru atomicu 29 shi simvollu Cu) easti unu metalu cu hroma galbinã-aroshi, di-tu cari s-fac multi lucri (cloputi, pãradz, teli, sirmati, etc.).
Zboara bãcãri yine di-tu limba arbinisheascã shi sãrbeascã, shi aramã di-tu romãneashti.
Sirmâ
Sirma easti unu hiru di metalu (di cilechi, bãcãri, asimi, malmã, etc.), icã unu hiru di metalu prit cari treatsi zborlu pitricutu cu tilefunlu di la unu locu la altu.
Coardâ (muzicâ)
Tu muzicã, coarda icã teljiulu easti sirma (hoarda) di la unã hãlati muzicalã (avyiulii, chitarã, mandulinã, buzuchi, etc.) cari, cãndu sta teasã (ncurdatã) shi easti chipinatã (fricatã, aguditã, etc.) scoati unã boatsi dultsi sh-mushatã ca di cãntic.
Octave Mirbeau
Octave Mirbeau  (a. 26 Şcurtu 1848 – d. 26 Şcurtu 1917) fu unu mari scriitoru frânțescu ți anyrâpsi prozâ (L'Abbé Jules, 1888, Le Jardin des supplices, 1899) şi theatro (Les affaires sont les affaires, 1903, Farces et moralités, 1904).
Elu easti cunuscutu trâ opera a lui, Le Journal d'une femme de chambre (1900).
Lawrenciu
Lawrenciulu icã laurentsiulu (numiru atomicu 103, Lr) easti unu elementu chimicu, actinidu.
Migdalu
Migdallu (numa shtiintsificã Prunus dulcis) easti unu pomu shcurtu di-tu locurli caldi (ca-atseali dit Grãtsii i Turchii) cu frãndzi uvali (ca oulu tu videari), lundzi shi strimti, cu lilici albi-trandafilii shi poami cu oasili tsi s-mãcã ca nutsli. Poama-a migdalui, icã oasa di-tu poama-a migdalui tsi s-mãcã (sh-ari un gustu ca di nucã) ari numa di amigdalã, baemi icã bademi.
Mikheil Saakashvili
Mikheil Saakashvili (1967) President di Georgia (2004-2007, 2008-2013)
Platinâ
Platina (numiru atomicu 78, Pt) easti unu elementu chimicu, unu metalu scumpu tsi s-asamãnã cu asimi (cu-unã hromã albã lutsitoari sh-mushatã).
Boați
Boatsea easti vrondulu naturalu tsi s-avdi cãndu omlu dishcljidi gura sh-alasã vimtulu s-treacã pritu coardili-lj tsi s-aflã tu gushi, icã vrondulu tsi s-fatsi (sh-ureaclja poati s-lu avdã) cãndu treamburã unã coardã (di-tu gusha-a omlui, di avyiulii, sh-multi alti soi di lucri). Cu boatsea omlu dzãshi zboarili, tsi ari faptã di gramati.
Guși
=Gushã= Gushea icã grumadzlu easti partea di nãuntru sh-di nafoarã di-tu truplu a omlui tsi leagã caplu di cheptu (gura di stumahi shi narea di plimunji).
Tinatin Bokuchava
Tinatin Bokuchava (1983) Politicân.
Gaziantep
Gaziantep easte un cãsãbã ali Turchia.
Nicolaus Copernic
Nicolaus Copernic (19 Shcurtu 1473 – 24 Maiu 1543) fu unu astronomu.
New York
New York (angliceascã: The City of New York icã NY) easti nai ma mari cãsãbã di-tu Statili Uniti ali America, cu unã populatsie di 8.175.133 bãnãtori (tu anlu 2010), shi unã di nai ma mari cãsãbã di pi Locu.
Nika Melia
Nika Melia (1979) Politicân.
Heru
Herlu (numiru atomicu 26 shi simvollu Fe) easti unu metalu greu icã unu elementu chimicu metalicu, di-unã hromã ca cinusha, multu lipsit la fãtsearea di multi lucri singur (hãlãts, ca aratrul, bunãoarã), i amisticat cu alti metali (ca s-facã cilichea, bunãoarã).
Chicago
Chicago (/ʃə'ka:g‿ou/, „Second City”, the „Windy City”, the „City of Big Shoulders” shi „Chi-town”) easti nai ma mari cãsãbã di-tu Illinois shi antreilu cãsãbã di-tu Statili Uniti ali America, dupu New York shi Los Angeles, cu unã populatsie di 2.704.958 bãnãtori (anlu 2016).
Heru
Reactsii
Luguria murnã-aroshi tsi u-acatsã herlu (sh-lu-aroadi) dupã tsi sta niheamã chiro dizvilit tu nutii s-cljeamã arudzinã. Proceslu prit cari arudzina acatsã herlu ari numãli di oxidari.
Phianu
=Pian= Phianlu (anyrãsitu shi pheanu) easti unã hãlati muzicalã mari tsi easti ca unã soi di sinduchi mari tsi sta pri trei cicioari, cari-asunã cãndu unã aradã di coardi suntu aguditi di-unã soi di ciocuri shi treamburã tra sã scoatã muzicã.
Hâlati muzicalâ
=Instrument muzical=
Unã hãlati muzicalã easti hãlatea cari-agiutã la fatsirea-a muzicii. Ca bunãoarã, hãlãtsi muzicali suntu chitara, avyiuliea, mandulinlu, muzichea, buzuchea, phianlu, etc.
Shalva Natelashvili
Shalva Natelashvili (1958) Politicân.
Los Angeles
Los Angeles (angliceascã: The City of Los Angeles icã LA) easti nai ma mari cãsãbã di-tu California shi andoilea nai ma mari cãsãbã di-tu Statili Uniti ali America, cu unã populatsie di 3.792.621 bãnãtori (tu anlu 2010). Tu Los Angles ari unã dzonã multu maxoasã, Hollywood, loclu iu s-adreadzã nai ma multi filmi di-tu SUA.fgf
Konya
Konya easte un cãsãbã ali Turchia.
Zurab Japaridze
Zurab Girchi Japaridze (1976) Politicân.
Oxigenu
Oxigenlu (simvollu: O) easti unu elementu chimicu, multu maxusu trã bãnari. Elemetlu s-aflã tu aerã, i easti maxosu trã ari ananghi omlu tra s-bãneadzã, cu trãdzearea-a lui tu plimuni cãndu lja anasã.
Paști
Pashtili (Grailu Mari icã Ngrei-Mari) easti dzua tu cari crishtinjlji yiurtisescu Nyearea a Hristolui, tsi s-yiurtisescu 'n cafi anu, tu primuvearã.
Oxigenu
Di-tu aerã, oxigenlu easti ~21%
Paști
o
Mandulinu
Mandulinlu icã mandulina easti unã hãlati muzicalã tsi ari optu coardi icã teljiuri (dauã cãti dauã teljiuri cu idyea boatsi deadun) teasi pri unã soi di cutii di lemnu tsi-asunã cãndu un i ma multi teljiuri treamburã di-agudirea tsi lã si fatsi cu unã cumatã njicã di plasticã i cu dzeadzitli.
Statili Uniti ali America
Statili Uniti ali America (tu angliceascã: United States of America) easti unu statu (di turlia republicã constitutsionalã federalã) adratã di-tu 50 di stati ma njits shi unu districtu federalu (Columbia icã D.C.). Nai ma mari cãsãbadz suntu: New York, Los Angeles, Chicago, Houston i Philadelphia.
Ilia Chavchavadze
Ilia Chavchavadze (1837-1907) Politicân.
Total SA
Total SA iasti naima marea companilj ditu lumi (adara activiteti tu dumenea petrolui), tsi tu anlu 2019 avu turnari limbidi di 200 miliardi dolars.
Telescopu
Telescopulu easti unu halatu (instrumentu) multu importantu, ufilisitu tu astronomie. Protlu telescopulu adrã Galileo Galilei.
Actiniu
Actiniulu (numiru atomicu 89, Ac) easti unu elementu chimicu.
Edwin Hubble
Edwin Powell Hubble (20 Brumaru 20, 1889 – 28 Yizmaciuniu 1953) fu unu astronomu americanu. Hubble u-alãxii vidziunea (mutrirea) shtiintsificã a universlui.
Birâ
Bira easti unã biutirã cari, deadunu cu yinlu sh-arãchia easti multu vrutã di lao (cã ari sh-niheamã shpirtu tu nãsã), faptã cu hirbearea tu apã (sh-deapoea aprindearea) a gãrnutsãlor di grãni (ma multu di ordzu) fitrusiti, uscati shi mãtsinati, tu cari s-bagã shi ndauã lilici galbini-verdzã (scoasi di unã earbã ascãlnãtoari), tra s-lji da unã-anjurizmã sh-un gustu amaru.
Johannes Kepler
Johannes Kepler (27 Andreulu 1571 – 15 Brumar 1630) fu unu mari astronomu gherman.
Klaus Iohannis
Klaus Werner Iohannis (n. 13 Cirișaru 1959, Sibiu) easte prezidentlu ali Râmânii tu chirolu 2014-2019.
Anu
Anlu easti chirolu tsi-lji lipseashti a loclui tra si s-anvãrteascã unãoarã deavãrliga a soarilui.
Chiro aeastã ari 12 meshi, 365 di dzãli shi shasi sãhãts shi patru chiro ma njits: primuvearã, vearã, toamnã shi earnã.
Protactiniu
Protactiniulu (numiru atomicu 91, Pa) easti unu elementu chimicu.
Shablon:Nale alâxiri
__FARAEDITSECTIUNE__
Columbia
Colombia, easti un stat tu America. Nai mai marli cãsãbã shi capitala easti Bogotá.
Sistemlu solaru
Planeti
frameless|upright=3|center
Stephen Hawking
Prof. Dr. Stephen Hawking (8 Yinaru 1942 - 17 Martsu 2018), easti unu fizicianu, matematicianu shi astronomu englezu.
Toriu
Toriulu (numiru atomicu 90, Th) easti unu elementu chimicu. Elu easti protu actinidu.
Tigranes II
Tigranes II (140 - 55) fu unu împâratu di-tu Armenia.
Siddhartha Gautama
Siddhartha Gautama, Gautama Buddha (sanscritã shi pali: सिद्धार्थ गौतम, tr. "Siddhattha Gotama", 566 E.N. - 486 E.N.) ira un anvitsat, minduitor shi filosof Indian, mastea ma influenta dit sturia alastui popullu shi atilor dit Asia. Ahurhindalui cu anveturli a lui s-amintã Budismlu.
Astronomie
Astronomia (astrunumíe) easti unã shtiintsã tsi easti ligatã cu caracterizarea a tserlui, a steliloru shi a galaxiiloru. Omlu tsi shtii astronomie s-cljeamã astronomu. Zboarã ma maxoasi tu astronomie suntu: Big Bang, sistemlu solaru, planetã, steauã shi constelatsie.
Hãlati
Tu astronomie suntu ufilisiti halati ca cumu:
Biuturâ
Ari numa di biuturã lucrulu tsi s-bea, cumu bunãoarã suntu apa, cafelu, yinlu icã bira.
Pâunu
Pãunu (i piunaru) easti puljiu di casã tsi s-tsãni ti mushiteatsã, cã mascurlu ari peani mãri multu mushati, cu hromi yii, lutsiti, albastri-verdzã sh-unã coadã cu cari s-cãmãruseashti cãndu u disfatsi ca unã avritsã.
Cheatrâ
Cheatra easti luguria tsi s-aflã tu loc shi nu s-aspardzi lishor cã easti multu vãrtos shi apa nu poati s-intrã tu el tra s-lu moalji, faptã di-tu unu agregatu naturalu di substantsi naturali (li s-dzici substantsi minerali).
Cheatrã ma poati s-hie:
Ronald Reagan
Ronald Wilson Reagan ( 6 Shcurtu 1911 – 5 Cirisharu 2004) easte prezidentlu ali Statili Uniti ali America tu chirolu 1981-1989.
Vulcanu
Vulcanlu icã muntili cu focu easti unã turlii di munti dit chipita-a curi easi fumu, focu sh-arãuri di cheatrã tuchitã (magmã).
Nea Salamina Famagusta
Nea Salamis Famagusta FC icã Nea Salamina Famagusta FC (gãrtseashti: Νέα Σαλαμίς Αμμοχώστου) easti unã echipã profesionalã di fotbalu tsi s-aflã Ammochostos (cãsãbã cunuscutu sh-dupu numa a lui romanizatã: Famagusta), Chipro. Di-tu anlu 1974, clublu s-aflã Larnaca.
Nai ma bunli rezultati ali echipãljei furã atseli tu Super Cupa shi Cupa Chipriotã, tu anlu 1990. Ishi nai ma ghini tu Prota Divizie Chipriotã pi treilu locu. Echipa participã prota oarã tu unã competitsie europeanã tu anlu 1990, tu Cupa Cuperloru UEFA, shi tu 1995, 1997 shi 2000 tu Cupeli UEFA Intertoto. Echipa easti parti di-tu clubu sportivu Nea Salamina Famagusta, cari s-amintã tu 1948; clublu ari sh-unã echipã di bãrbats di volei.
Munti
Muntili easti unu locu multu ma-analtu di loclu di deavãrliga (multu ma mari sh-analtu di ohtu).
Muntili cu focu icã vulcanlu easti unu munti di-tu chipita a curi easi fumu, focu sh-arãuri di cheatrã tuchitã.
Taiwan
Taiwan (臺灣) easti unu statu tu Asia. Nai mai marli cãsãbã shi capitala easti Taipei.
Dimãndarea pãrinteascã
Dimãndarea pãrinteascã easti imnu a Armãnjlor, scriatã di Constantin Belemace tu anu 1888 tu Bucureshci.
Hongkong
Hongkong (香港) easti unu statu tu Asia.
Carabeu
Carabeulu easti unu puljiu di pãduri cu unã dintanã sãnãtoasã tsi ciucuteashti pri coaja a arburlor tra s-aflã bubulitslji (insecti) cu cari s-hrãneashti.
Dicționarul explicativ al limbii române
Dictsionarul explicativ al limbii romãne (pi armãneascã Dictsiunarlu xiyisitu a limbãljei romãneascã) easti nai ma marili shi nai ma maxoslu dictsiunaru anyrãpsitu pi romãneashti, tipusitu trã prota oarã tu anlu 1975.
Arâțimi
=Rãcealã= Arãtsimea easti lãngoarea tsi poati s-u-acatsã atsel tsi sta tu-arcoari icã tu vimtu aratsi.
Locu
Locu (cu alti zboari: planeta Terra icã planeta albastrã) easti a treia planetã cari s-anvãrteashti unãoarã deavãrliga-a soarilui, tu Sistemlu solaru.
Pi loclu suntu toati, muntsãlji, cãmpurli, arãurli, arãdzãmurli, horli sh-cãsãbadzljii tsi fac tuts deadun unã nai, unã duvleti, etc.
Simvollu easti.
Calciu
Calciului (numiru atomicu 20, Ca) easti unu elementu chimicu.
Locu
Loclu easti unica planetã pi cari s-cunoashti cã existã hiintsi (ma unlii dzicu cã existeadzã extratireshtrilii, tsi suntu hiintsi dit nafoarã-a Loclui).
Simințâ
=Sãmãntsã= Simintsã easti partea multu minutã dit unã plantã (inshitã, multi ori, dit unã lilici dupã tsi s-usucã) cari, siminatã, fatsi s-creascã unã altã plantã.
Marțâ
Martsa easti andaua dzuã dit siptãmãnã, namisa di Luni shi Njiercuri.
Etimologie: Martis dies (l.lat.) = Dzuã-alu Marte
Luni
Lunea easti prota dzuã dit siptãmãnã, namisa di Dumãnicã shi Martsã.
Macao
Macao (澳門) easti unu statu tu Asia.
Ńiercuri
Njiercurea easti dzua dit mesea di siptãmãnã, namisa di Martsã shi Gioi.
Etimologie: Mercurii dies  (l.lat.) = Dzuã-alu Mercur
Aremi
Aremea easti lãngoarea tsi s-lja di la omu la omu (ma multu earna), cari tsãni unã i dauã stãmãnj shi s-aspuni cu cãlduri, cu dureari di capu shi di gurmadzu, cu tusi, cu curarea-a nariljei tut chirolu, etc.
Sinonime: aremã, remã, sinahi, sirmii, butur, cearã, guhtic, rufã
1991
1991 fu unu anu tu Seculu XX.
Luni
Etimologie: Lunae dies (l.lat.) = Dzuã-a meslui (lunii)
1940
1940 fu unu anu tu Seculu XX.
Tusi
Tusea icã tushirea suntu atsea tsi le fatsi unu omu cãndu easti arãtsit shi scoati vimtu dit plimunu cu puteari sh-cu vrondu, multi ori cu ascucheat i hãrpi. Easti unu actu reflexu.
Heavrâ
Heavra easti lãngoarea tsi poati si s-ljia di la unu omu la altu (datã di unã yeatsã) shi s-aspuni cu cãlduri mãri (pirito alinat) shi cu hiori (ca di-arcoari) tsi trec prit tut truplu.
Wolframu
Wolframlu icã tungstenlu (numiru atomicu 74, W) easti unu elementu chimicu.
Aroatâ
Aroata icã arocutu easti unã lucru arucutosu (tserclju) di metalu (icã lemnu, plasticã, etc.) tsi poati s-hibã mplin tu mesi i golu, sh-cari, anvãrtinda-si fatsi si s-minã unu lucru (amaxi, moarã, funea di la puts, etc.).
Zboarã aeastã s-ma ufiliseasã shi trã unu arocutu mari di cheatrã cu guvã tu mesi cu cari s-matsinã grãnili la moarã (chiatrã di moarã).
Lângoari
=Boalã= Lãngoarea easti atsea tsi-l fatsi suflitlu i truplu-a omlui (cu mãdularli-a lui) tra s-nu poatã s-lucreadzã ca atumtsea cãndu easti sãnãtos sh-cari (cãndu lãngoarea easti multu greauã) poati s-lji-aducã sh-moartea, icã starea (sufliteascã, adusã multi ori di scãdearea-a puteariljei) tsi-l fatsi omlu s-hibã multu alãsat, s-nu-l mealã atseali tsi s-fac deavãrliga di el shi s-nu-aibã chefi di tsiva.
Unu omu cari ari lãngoari easti numit lãndzitu.
Carbonu
miniatura|Carbonu atom Carbonlu (numiru atomicu 6, C) easti unu elementu chimicu multu maxosu tri yiatsa-a animaleloru i a plantiloru. Ari unu numiru mari di compushi organits tsi au atomi di carbonu, ca bunãoarã substantsili organitsi.
1901
1901 fu unu anu tu Seculu XX.
Sâmbâtâ
Sãmbãta easti anșasea dzuã di siptãmãnã, namisa di Vinjiri shi Dumãnicã. Sãmbãta Mari easti Sãmbãta dit Stãmãna Mari, dzua di nãinti di Pashti.
Cacauã
Cacauã (ca-cá-ŭã) sm fãrã pl – arburi dit locurli caldi, tsi da unã simintsã dit cari s-adarã unã soi di pulbiri (cacaua), multu ufilisitã tu adrarea ciuculatãljei i a unor biuturi; simintsa datã di arburli di cacauã; pulbirea adratã dit simintsãli-a arburilui di cacauã;
Sâmbâtâ
Etimologie: sabbatum (l.lat.) icã sambatum = sabatlu
Meksiko
Mexico easti unu statu (di turlia republicã constitutsionalã federalã) miniatura|alt=Flambura a Meksiko |Flambura a Mexico
Elena Ceaushescu
Elena Ceashescu era nviasta a sheflu romãn, Nicolae Ceaushescu.
Gioi
Gioea  easti anpatra dzuã di siptãmãnã, namisa di Njiercuri shi Vinjiri. Gioea Mari easti gioea dit siptãmãna di nãinti di Pashti, dit stãmãna-a Pashtilui.
Etimologie: Jovis dies (l.lat.) = Dzuã-alu Jupiter
Minciunâ
Minciuna easti unã zboarã i hãbari tsi-u spuni omlu ca dealihea (di-aradã, cãndu shtii cã nu easti dealihea) cu scupolu ca s-lu-arãdã (s-lu-aplãnãseascã) pri cariva.
Vińiri
=Vinjirea= Vinjirea easti antsintsea dzuã di siptãmãnã, namisa di Gioi shi Sãmbãtã.
Fricâ
Frica easti starea di niisihii shi tulburari tsi u-aducheashti omlu cãndu s-aflã nãintea-a unui piricljiu mari (dea-lihea i minciunosu).
Vińiri
Stã-Vinjiri, scriatã shi Stãvinjiri easti:
Etimologie: Veneris dies  (l.lat.) = Dzuã-a Venus
Pitești
Piteshti easti unu cãsãbã tu Romãnia.
1900
1900 fu unu anu tu Seculu XX.
Târgu Mureș
Tãrgu Muresh easti unu cãsãbã tu Romãnia.
Siliciu
Siliciului (numiru atomicu 14, Si) easti unu elementu chimicu.
Baia Mare
Baia Mare easti unu câsâbă tu România.
Dictsiunar a Limbãljei Armãneascã
Dictsiunar a Limbãljei Armãneascã easti unu dictsionaru scriatul prin limba armãneascã di Tiberius C. Cunia, scriitoru armãneascu.
Stibiu
Stibiulu icâ antimoniulu (numiru atomicu 51, Sb) easti unu elementu chimicu.
Dictsiunar a Limbãljei Armãneascã
Dictsionarlu ari 1134 di frãndzã, shi tritsearea prin romãneashti, frãntseascã shi englezã (anglicheascã) trã tuti zboarã li. Fu scosu tu padi tu Andreu 2008, ca unã editsie temporarã (pirastica).
Puscâ
Pusca easti unu lichidu cu gustul acru faptu di-tu yinu tsi s-ari acritã. Easti multu maxosu shi easti ufilisat n amisticu cu sãlatã.
Dumânicâ
Dumãnica icã Duminica easti a shaptea dzuã di siptãmãnã, namisa di Sãmbãtã shi Luni.
Etimologie: Dies Dominus (l.lat.) = Dzuã-alu Dumidzã
Pliumbu
Pliumbulu (numiru atomicu 82, Pb) easti unu elementu chimicu, unu metalu moali sh-greu tsi ari unã hromã sivã (sumolcã, grivã, etc.) ca cinusha di-tu cari s-fac multi lucri (ca bunãoarã, sulini, chiunghi, curshumi, etc.).
Sâlatâ
Sãlãtsili (Lactuca sativa) suntu ma multi turlii di planti (ca earba), agri i criscuti di omu, cu frãndzã mãri shi lãrdzi, cari s-mãcã proaspiti (cãtivãrãoarã hearti) amisticati di-aradã cu untulemnu shi puscã.
Alcoolu
thumbnail|right|Formula di alcoolu tu chimie Tu lao, aloolulu (cu numãli alternativi di alcohol, shpirtu, tsipurishi) easti unã muljiturã ishitã di-tu fermentarea (aprindearea) a zahariljiei di-tu dzama di-auã (di-tu fructi, di-tu grãni, etc.), tsi s-aflã amisticatã tu birã, yinu, arãchii, etc., sh-cari lu mbeatã omlu tsi bea multã di ea.
Tu chimie, ari numa di alcoolu unu compusu organicu hidroxilicu, tsi ari unã grupã hidoxilu -OH ligatã di unu atomu di carbonu saturatu.
Shcurtu
=Shcurtu= Shcurtu easti andoilu mesu a anlui (nai ma scurtul mes dit an cu 28 di dzãli trei anj cu arada, shi 29 ampatrulea).
Umtu
=Umnt= Umtlu easti grãsimea tsi easti scoasã di-tu lapti shi tsãnutã tri mãcari.
Vinitâ
Vinita (icã pitligeana; Solanum melongena) easti unã zãrzãvati tsi creashti ca unã plantã (earbã) cu truplu-analtu shi lilici vinjiti, tsi da unã yimishi mari, vinitã, multu bunã tu mãcãruri (pãrjilitã, coaptã, heartã cu carni, etc.).
Dumatâ
Dumata (icã tumata; Solanum lycopersicum) easti unã zãrzãvati tsi yini di-tu Amirichii, criscutã di omu tu ntreaga lumi, cu trup tsi si ngãrlimã (di multi ori di dãrmi), cu frãndzã mãri (fapte di ma multi frãndzã ma njits) shi lilici galbini, tsi da unã yimishi mari cãt unu meru, aroshi, dzãmoasã, cu gustu acru-dultsi tsi s-mãcã multu, proaspitã tu sãlãts icã bãgatã tu mãcãruri.
Mâcari
Mãcarea (icã mãncãturã) easti unã dit nai ma maxoasi lugurii trã omlu shi poati s-hibã tuti lucrili cari s-potu mãnca (planti, carni etc).
Plimunu
=Plãmãn= Plimunlu (icã plãmãna) easti unu di dauãli mãdulari a omlui icã a animaliloru di-tu cheptu, di-unã parti sh-di-alantã, tu cari tradzi prota vimtul tra s-lu scoatã deapoea (cãndu ljea anasã).
Numiru
Numirlu icâ numâru easti misura ți-aspuni câti lucri i hiinți s-aflâ tu-unâ mulțâmi, icâ cari easti cantitatea.
Mineralu
Mineralili suntu substantsi di-tu naturã tsi suntu solidi (ma arar fluidi), tsi suntu adrati di-tu crustali, adrati di-tu ma multi turlii di elementi chimici. Mineralili suntu parti di-tu cheatri shi minereuri.
Martsu
Martsu easti antreilu mesu dit anu, namisa di Shcurtu shi Apriru.
Mesu aestu ari 31 di dzãli.
Hotelu
Hotellu (ari și numa di xenodoheiu) easti unâ casâ cama mari iu yinu xeańi, și aeșțâ lipseaști s-da pâră trâ chirolu tu cari sta aclo.
Sâlatâ (mâcari)
Sãlata icã salata easti unã soi di mãcari faptã di-aesti planti, di cãstrãvetsi, tumãts, frãndzã di cucean (verdzu) shi alti zãrzãvãts tãljeati cumãts njits (di-aradã proaspiti, ma ndauã di eali sh-hearti), tra si s-mãcã tu nchisita a measãljei i deadun cu ghela.
Anumiru
Anumirlu icã umirlu easti partea di trupu a omlui di iu nchisescu bratsãrilii.
Hicatu
Hicatlu easti unu mãdularu di-tu truplu a omlui (shi a prãvdzãloru) cari s-aflã sum inimã shi plimunu, sh-cari da hearea tsi s-dutsi tu stumahi s-agiutã la hunipsirea a mãcariljei.
Dzinucľiu
Dzinucljiulu icã dzãnucljiulu easti partea (carni shi cheali) di deavãrliga di prinodlu (clidusea) di-tu mesea-a ciciorlui, tsi agiutã la nduplicarea-a lui.
Naturâ
miniatura|Naturã Natura easti tutu tsi s-aflã deavãrliga a noastrã ashi cum u-ari faptã Dumnidzã (cu tuti lucrili, hiintsili shi ledzli astãsiti di el).
Hartâ
Harta easti aspunearea pri unã acoalã a unui locu ashi cumu easti, cu tuti lucrili ligati di elu sh-cu tuti hãrli a lui, ca: arãuri, muntsã, cãsãbadz cu cãljurli tsi-lji leagã etc.
Haralampie Polenacovici
Haralampie Polenacovici (Gostivarlji, 30 Ianar 1909 - Scopia, 15 Shcurtu 1984), Armãn, ira un di fondatorlji a isturiiljei a literaturãljei machiduneascã, profesor di multsã-anjiu a Facultatiljei di filologhie Scopia, lexicograf shi un di protslji membri al MANU.
Haralampie Polenacovici easte autor di multi lucri dit sfera di arta machedoneascã shi literatura popularã, cãcum shi dit sfera a literaturilor di alantile milets slavitsi. Opuslu a lui di shciintsã are cama multu di 1000 unite di bibliografiuri.
miniatura|Haralampie Polenacovici
Țeapâ
Tseapa (Allium cepa) easti unã soiu di zãrzãvati (tsi sh-u-adutsi tu videari cu earba, cãndu easti tinirã), tsi bãneadzã 2-3 anj, cu-unã arãdãtsinã tu loc tsi sã ngroashi multu tu bitisita a andoilui an di banã (shi s-fatsi ca unã topã mari ngrupatã tu loc sh-adratã di peturi tsi sta unu pisti-alantu), di-tu cari creashti truplu ndreptu, cu frãndzã lundzi, subtsãri, ca chelindri (sulini) golj nuntru, tsi scoati lilici njits, albi-verdzã adunati stog ca unã topã (la capitlu a unei frãndzã di-tu mesi, ma mari sh-ma groasã di-alanti), tsi ari unã-anjurizmã greauã tsi-l fatsi omlu s-lãcrimeadzã lishor shi easti bunã (veardi i uscatã) trã mãcari tut anlu (s-bagã tu gheli icã tu pitili di veardzã tra s-lã da unã nustimadã ahoryea).
Palto
Unu palto easti unu stranjiu lungu di earnã tsi s-poartã pristi alanti stranji (di-aradã pãnã sum dzinuclji), adrat dit stofã groasã, cu astari adãvgatã pi dinuntru, tra s-tsãnã cãldura shi s-lu afireascã omlu di ploai sh-neauã.
YouTube
YouTube easti unu situ web di mpărțâtu fili cari alasâ lumea s-li ncarcâ, mutreascâ și mpârțeasclu cu alț filmi. O ID pentru canal video i playlist. Filmili potu s-hibâ nsimnati cu steali cari aratâ câtu di bunu easti filmu și ninga ari numirlu di oamińi cari u-vidzurâ filmarea. Titlu afisat:YouTube. Tora trâ tora, Google u-ari și u-operezâ platforma web. Cama multi turlior di filmi potu s-hib ncârcati pi situ. Youtube fu adratu Șcurtu 2005 di trei fuțd lucrâtori la PayPal-ul.
Dicționar aromân (macedo-vlah)
Dicționar aromân (macedo-vlah) (icâ DIARO) easti unu dicționaru adratu di Matilda Caragiu-Marioțeanu, lingvistâ Armânâ.
Ti jali, fu tipusitu mași unu volumu di-tu elu, yramili A–D, la Editura Enciclopedică București, anlu 1997.
Dicționaru ari unâ prefațâ, unâ introducere normativâ, lingvisticâ și ortograficâ și unâ postfatâ istoricâ: Un dodecalog al aromânilor (Unu dodecalogos a Armâńiloru).
Frãndza Vlahã
Frãndza Vlahã easti revista Armâneascâ nai ma longevivâ, cari si tipusi nai ma multu chiro.
Cociani
Cociani — casaba la partea di ascapitat la Repuvlica Machedonia di Nort cu 28.330 banator, scamnu a comunaljei cu idgia numa. Casabalu easti rasrandit la Campul di Cocian cari shi easti canascut dupu Urizu shi apili geotermali.
Pozitsia di loc
Casabalu Cocian  ari  pozitsia  di patrea di  ascapat  shi  largu  apropea  120 di  kilomerti  di  casabalu  capital  Scopia, pozitsia  alui  easti  tu  partea  a  aratsilui di  Valea di Kocian shi  easti  rasprandit di  dailu  partsa  a  araului  di  Cocian Araulu di  Cocian. Casabalu ari  pozitsi  a partea  di  caldura  a analului  munti  cu  naimaanalul chipit di 2252 ,Ruen Muntili Osogovo, a  8 kilometri di  Cocian  tu  partea di  caldura  bitiseashti   avutlu  campu  cari  poarta  numa a  casabalui Cocian  ahurheashti  altu  munti Placicovitsa. Cocian s-afla  pi  analtime  anamisa di  350  shi  450  metri  pisti  amarea. Aproapea di  Cocian   pi  muntili  Osogovo  s-afla  shi  canascutlu  scamnu  turistic  di  Iarna Punica   Punicva a  pana di  el  ari  cali  moderna di  asfaltu   lunga  aproapea  20 kilometri.
stanga|miniatura|Fantana di Cocian cari simbulizeadza canascutlu ARIZ
Edirne
Edirne easte un cãsãbã ali Turchia.
Toma Fila
miniatura Toma Fila (easti faptu  Bituli, 29 di Alunar anlu 1941) – machidunescu-srbescu  avucat cu zartsina armaneasca.
Bana alui
Toma Fila easti faptu  Bituli   ca un di  hiilji  al  canascutlu  avucat Filota Fila, cari  la Polimli Mundial  adaua  eara  partizanu, ma  tu chirolu  dupu  polimlu  eara  hapsinati  di  ispeta  politica.[1]
Anbiligrad bitisi  Prota  sculia di mesi ti  mascur   shi  facultatea  di  andretu. Diploma ti  avucat u aminta la  anlu 1963, a  anlu 1967 s-adra naimatinirlu  avucatu  tu  vasilia    Iugoslavie. S-adra canascut  cu  atsea  tsi  ca  avucatu  li  apara oaminj  cari  adrara  naimanibunili   lucri, a  anamisa  di  ei   shi  oaminj  cari  lipsea  s-hiba  vatamats  scljama  s-hiba  mortsa.[2] Zboarali shi minduiara  alui  ti  una  ahtari  lucru  suntu : „Nu escu  sinfun cu  auna  ahtari lugurii   dracona  shi  totna u  spun  amea  minduiati personala“.[2] Ari  aparata  mutsa  oaminj  di  politichia  anamisa  di  cari  shi  Jovanca Broz, Slobodan Miloshevici,  a  apart  di  Toma  eara  shi  domnil Goran Haghici, om cari  adra  multu  zulunj  tu  polimlu.
Easti protlu  avucat  di  Srbii  cari  eara  angajat  di  tribunali  di  Hag  dinauara  dupu  funarea  alui, ma  alui  minduiari  ti  aestu  tribunal  cari  Toma  lu    spus  shi  pablic   eara  ca  lucurlu tsi lu  fatsi  tribunalu  easti  nisirioz  shi   nu  easti  neutral, shi  adra  alui  paralela shi  comparatsii  cu   protseslu  di  Ninberg.[5][6]
Lucurlu alui  ofitsial ca  avucatu  lu  bitisi  anlu 2010.
Proectu:Câsâbadz tu Balcanu
Aestu proectu fu ahurhitu 22 di Sumedru 2014. Ma cã vrets s-dats unã mãnã di agiutoru, vã pãlãcãrsimu multu s-u scriets numa a voastrã na-nghiosu, la sectsiuniljea Participantsi.
Scupo
Aestu proectu va s-li adarã articolili trã cathi cãsãbã di-tu Balcanu; va-s hibã scriatã di populatsia a lui, di geografia shi isturia a lui. Tu cãsãbadzli iu ari Armãnji, lipseashti sã nyrãpsimu di elji.
Trã numirea articoliloru
Trã cathi cãsãbã, avemu aleasã numa oficialã, tu limba statlui. Iu avea unã numa Armãneascã (ca bunãoarã, Sãruna trã Thesaloniki), aestã lipseashti s-aibã unu REDIRECT, cari s-ducã la articolu, shi va-s aparã ninga titlu articollui.
Zichyújfalu
Zichyújfalu easte un hoarã tu Ungaria.
Japonia
Japonia easti unu statu tu Asia. Nai mai marli cãsãbã shi capitala easti Tokyo.
Proectu:Chimie
Scupo
Aestu proectu va s-li adarã articolili trã cathi elementu chimicu, chimicalã i themã ligatã di Chimie.
Colombia
Colombia, easti un stat tu America. Nai mai marli cãsãbã shi capitala easti Bogotá.
Proectu:Chimie
Trã numirea elementiloru chimici
Trã cathi elementu, avemu aleasã, iu avea, numa di-tu Armãneascã (ca bunãoarã, bãcarea i malama). Iu nu u-avea aestã, loarãmu numa internatsionalã shi atsea romanicã, dupu modellu Romãnescu (Californiu etc.). Ti atsea cã cama multi numi di elementi yinu di Gãrtseascã, aclo iu avea unu th, lu pãstrarãmu (e.g. Lithiulu).
Unu tabellu a elementiloru ari aoa: Tabellu periodicu a elementiljoru.
Gostivarlji
Gostivarlji— cãsãbã tu Machedonia di Nord di Ascaptitatã tu partea di Not ali Valea di Polog. Gostivarlji easte tsentru -a comunãljei tsi-u poartã idhyea numã cu superfatsã di 650 km2. Cãsãbãlu easte tsentru administrativ, politic, pãrmãticescu shi cultural ti vãrã obdzãts di njilji bãnãtori, di cai tu cãsãbãlu bãneadzã tsircã 36.000 bãnãtori.
Tu cãsãbãlu sã-zburãscu aiste limbe:
Tu Gostivarlji sãntu aiste grupe di piste: dreapta|miniatura|333x333px|Crutse veclju aflat tu uborlu a bisearicãljei Ay. Dimitri tu Gostivarlji stanga|miniatura|Bisearicã "Stã-Vinirã" Gostivarlji
Parcu Natsional Sutiesca
Parcu natsional Sutiesca - easti nai ma veclju parcu natsional tu Bosna shi Hertsegovina, tu entitetlu Republica Srpsca. Sutiesca eara nominatã ca parcu natsional la anlu 1965 shi acatsã ploshtinã di 17.250 - {ha}-. Nai ma aproapea cãsãbã easti Focia. Parcul s-aflã pi calea maghistralã Beligrad - Vishegrad - Focia - Tientishte - Bilecha - Dubrovnic.
Informatsii ghenerali
Tu parcul s-aflã uni di paturli armãsituri di pãdurili tu Europa, Peruchitsa. Tu Sutiesca s-aflã shi nai ma analta chipitã tu Republica Srpsca, Maglich, cu analtsimi di 2386 di metri.
Maglich s-aflã pi sinurlu cu Monte Negro shi cãtrã el poati s-agiungã pit parcul natsional, tsi easti mari provocari ti alpinishtsãlji. Aruulu Sutiesca lungu chiro u tãljea aestã cali cu canjoni shi curã pit mesi a parcului.
Parcul, idghea ashitsi easti multu avut cu flora shi fauna. Di atsea ispeti, aestu loc nica easti atractiv ti mari numir di oaminj di shtintsã shi ti cercetãtori.
Farsheriots
Farsheriots (Arbanitovlasi), easti njicã comunitati armãneascã tu Arbinishii shi tu statlu vitsin Machidunii iu armasirã s-bãneadzã pãnã azã tu hoara Gorna Belitsa (farsheroteashti Beala din Sus), aproapea di sinurlu arbinishescu, tu partea di Nord di Struga. Ufilisescu ahorghea dialectu. Ari dau grupi di Armãnj cari bãneadzã tu horli Beala din Sus shi Beala din Ghios, di locuri diferenti dit Arbinishii, a atsea suntu Mbaliots shi Farsherots (Farsalotsi).
Farsherotslji suntu picurari, Gretslji la dzãc Arvanitovlasi, cari di Cutsovlasi (Caraguni) s-aleg dupu buiaua a portului cari easti exact albã colori. Tu chirolu di veara, scrie Dragoslav Antoniyevich tu a lui carti "Rituali shi adets a pucurarlor balcanitsi" (1982), Farsheriotslji cu a lor cupii s-duc s-aflã pashuni pit muntsã, a tu chirolu di yiarna s-dipun tu caldili vãljuri. Anlu tut bãneadzã tu tendi shi cãlivi, adrati di shavuri, li aveaglji a lor veclji adets, a suntu cãnãscuts shi dupu atsea ca nu li agãrshescu nibuniili a dushnmanjlor. S-ãnsoarã shi s-mãritã un cu alantu, a nu s-measticã nitsi cu alantsã Armãnj, cum suntu Caraguni shi Cutsovlasi.
Bogotá
Bogotá (ispanicheascã: Ciudad de Bogotá) easte cãsãbãlu capital di Colombia.
Cocea Popovici
miniatura|Cocea Popovici
Constantin Popovici – Cocea (pi sãrbeashce Константин Поповић, Biligrad, 14 Martsu 1908 — Biligrad, 20 Xumedru 1992) — Armãn , comunistu sãrbescu shi iugoslovenescu, filozof, poet, surealistu shi partitsipantu tu Polimlu tsivil di Ispania, Polimlu di Aprir shi Polimlu ti liberare natsional, lucurtor sotsial-politichescu tu RSFI, gheneral-letnant tu ANI shi erou natsional ali Iugoslavie. Tu perioadã anamisa di 1948 shi 1953 ira pi pozitsie di celnic a Shtablui Ãngheneral ali ANI, di 1953 pãnã 1965 ira pi pozitsie Secretar a Uniiljei ti lucãrle externe ali RSFI, a di 1966 pãnã di 1967 ira Vitse-prezidentu ali RSFI. Un di fondatorlji a CF Partizan di Biligrad.
Medellín
Medellín easte un cãsãbã tu Colombia.
Uniunea Națională Ucraineană
Uniunea Națională Ucraineană(limba ucraineanã: Український Національний Союз) easti unâ partid politic di tu Ucraina.
Sâm-Chetru
Sãm-Chetru (mortu 29-li di Cirisharu, Roma, Italia) eara unu apostulu alu Isa Hristo, frati cu Sãm-Andrei.
Helsinki
Helsinki easti cãsãbãlu capital tu Finlanda
Sâm-Andrei
Sãm-Andrei (mortu 30-li di Brumaru, Patras, Gãrtsia) eara unu apostulu alu Hristolu, frati cu Sãm-Chetru.
Adeturi Armãneshtsã
Armãnjlji pistipsescu cã tu noaptea di 30-li di Brumaru, ponjilj s-apleacã shi s-facu padi di tri ori sh-di tri ori lu bashu shi-lj efharistusescu tr-atsea cã li da atselji lucri trã banã sh-trã cãsmete.
Hagi
Hagi easti crishtinlu (bãrbatu i muljari) tsi ari faptã unã cali tra s-viziteadzã locurli sãmti di Ierusalimu, iu ari bãnatã sh-iu fu ãncãrfusitu Hristolu. Tut ashi, turcul tsi ari faptã unã cali tu locurli sãmti nturtseshti di Meca ari idhyea numã.
Ada Tsiganlia
dreapta|miniatura|Ada Tsiganlia yiarna dreapta|miniatura|Ada Safari Ada Tsiganlia easti insulã pi aruulu Sava ãn Beligrad, cari cu mehanizatsii easti adratã ca peninsulã. Idghea ashitsi cu mehanizatsii easti adratã shi alantã Baltã pi Sava, cari easti adrat cu adrari paravani a aruului Sava shi plaja pi balta. Ada Tsiganlia tu tricutslji ets eara cãnãscutã dupu hapsinatitslji shi logorili, ma dupu dipisearea a polimlui easti priadratã tu cãnãscut loc, tu multu popularã shi multifunctsionalã zonã recreativã ãn Beligrad, cãnãscutã dupu a ljei plaji shi obiecti sportivi. Tu chirolu di veara ari ma multu di 100.000 di vizitori tu dzãlili di lucru shi pãnã 300.000 vizitori tu chirolu di vichendili. Di ispeti ca easti localitati atractivã, Ada Tsiganlia multi ori tu jargon easti cãnãscutã sum numa Amarea din Beligrad.
Pozitsia gheograficã
Pi aruulu Sava, multu aproapea aclo iu intrã tu aruulu Dunav, largu mash 4 km.di tsentrul a cãsãbãlui Beligrad s-aflã insula di un chiro, a azã peninsula Ada Tsiganlia, loc ti pic-nic, loc ti ascãldari shi loc ti discurmari a turishtsãlor. Anvãrligatã easti cu pãduri cu ponj a curi tu sezona la cad frãndzãli, a ari shi livãdz.
Vãrã hroniciari, numa alishtei insulã u aflã tu zboarãli a Cheltsãlor singa (insulã) shi lia (loc sum apã), shi ashi s-vini pãnã di zborlu singalia, di cari s-featsi zborlu tsiganlia. Ada Tsiganila, ca raritet aveari naturalã eara vizutã nica di chirolu al Caraghorghe Petrovich shi cnezlu Milosh Obrenovich. La anlu 1821 easti proclamatã ti aveari statalã, a ashitsi easti shi pãnã dzua di azã. Gardul din ghios shi gardul din sus di aruulu Sava suntu adrati la anlu 1967, shi ashi Beligrad u amintã unica baltã, lungã 4,2 di km., cu lãrdzimi medialã pãnã 200 di metri shi ahãndoasã di 4 pãnã 6 di metri. Tu dzãlili di sezona di veara, ãn dzuã aoatsi s-ascaldã icã altã turlii s-recreadzã pãnã di 300.000 di vizitori. Antreaga ploshtinã ali Ada Tsiganlia, deadun cu acvariumlu easti 800 di hectari.
Pi insula s-aflã shi localitatea Partizan, cari multi ori ari problemi cu pluimea. Aproapea di balta s-aflã colectsia di sculpturi di cheatrã, cari tradzi mari interes la turishtsãlji. Formatsia easti cãnãscutã sum numa "Cãsãbã di cheatrã" shi easti opera a vaiarlui Ratco Vulanovich.
Flora shi fauna
stanga|miniatura|Alghi pluch (Populetum albae Knapp.) la Ada Tsiganlia dreapta|miniatura|Agri papi pi Anglitsata baltã pi Sava Ada Tsiganlia fãrã dilemi easti unã di puncturli tsentrali ecologhitsi, cu microclimã spetsificã, cu caracteristichi di vlãngã tu aerlu shi tsiva cama apusi temperaturi dzuari tu comparari cu alanti pãrtsã a cãsãbãlui.
Plaji
dreapta|miniatura|Plajã Plaja anvãrliga di Balta di Sava easti complet andreaptã cu lipsiti obiecti infrastructurali, shi di atsea ispeti s-lugurseashti ca easti unã di nai ma mãrli shi nai ma mushatili plaji pi Baltili artitsifiali tu Europa tutã. Apa tu Balta di Sava easti cama caldã di baltili adrati di aruurli shi ti atsea easti bunã ti recreatsii. Balta di Sava cu calitatea a apãljei, mushatili obiecti shi lundzimea a stazilor ti priimnari, easti multu bunã ti competitsii pi calmi api. Balta easti bunã ti anotari, canotaji, caiac, vaterpolo, ansãreari tu apã, anotari pi scãnduri shi ti alti sporturi, shi ti atsea pi aestã Baltã s-organizeadzã multi competitsii interesanti.
1850
1950 fu unu anu tu Seculu XIX.
Dacian Cioloș
Protu ministru
Tu ḑuua di 10-li di Brumaru 2015 fu adrat prot-ministru ali Românii di prezidentlu Klaus Iohannis, la șasi ḑâli dupu nâpuirea, demisia, ali Victor Ponta. 15-li di Brumaru 2015 cabinetulu Cioloș fu scos tu padi. Votulu tu Parlamentu, lu lo Cioloș 17-li. Tu idhyea searâ di marț, guvernulu Cioloș s-ligâ cu giuratu nâintea prezidentlui ali Românii, Klaus Iohannis.
Agiutor: Ghini vinit
You don't speak Romanian? Check out the English version and our Embassy. Ghini vinit la Wikipedia! Această pagină se adresează utilizatorilor noi care încă nu știu ce este Wikipedia și nu cunosc modul nostru de lucru. În cele ce urmează vor fi discutate pe scurt aspectele esențiale ale proiectului, cu trimiteri către alte pagini care prezintă chestiunile în detaliu.
Putsă
=Puță, pulă, penis= Putsã (pú-tsã) sf putsã (pú-tsã) – mãdularlu tsi s-aflã tu partea di nafoarã, di nghios sh-di nãinti a truplui di om (pravdã) tsi lu-aleadzi bãrbatlu di muljari (sh-prit cari bãrbatlu arucã simintsa tu truplu-a muljariljei tra si s-facã njitslji); pulã, coadã, mandal, nanciu, hãlati, noaci, noadã, ciulicã, soch
Agiutor: Ghini vinit
Pe orice pagină de la Wikipedia, în coloana din stânga, vă stă la dispoziție portalul de Ajutor unde se găsesc numeroase pagini cu explicații. Dacă informațiile disponibile nu sunt suficiente, puteți să-i întrebați pe ceilalți utilizatori, fie în paginile lor de discuții, fie la Cafenea. Pentru a reveni la acest ghid, dați clic pe Cum încep pe Wikipedia.
Ce este Wikipedia?
Wikipedia este un proiect de colaborare prin care ne-am propus să creăm o enciclopedie liberă, cât mai completă și mai obiectivă. Citiți articolul Wikipedia pentru detalii. Esența proiectului este natura sa comunitară; nu există aproape niciun fel de ierarhizare a utilizatorilor; orice persoană care vizitează Wikipedia poate edita aproape orice pagină, chiar fără să se înregistreze. Oriunde vedeți o legătură Modifică pagina în susul unei pagini sau la începutul unei secțiuni o puteți apăsa pentru a edita conținutul. Puteți, de asemenea, crea pagini noi (dacă sunteți utilizator înregistrat) și să scrieți despre absolut orice subiect enciclopedic.
Nu există domenii la care să avem prea mulți contribuitori, deci orice mână de ajutor este binevenită.
Cine contribuie?
Oricine este liber să participe. Nu este nevoie decât de acces la Internet și dorința de a participa la scrierea unei enciclopedii. Desigur, este de preferat ca editorii să se priceapă suficient de bine la subiectul articolelor pe care le scriu și să le poată redacta într-o limbă română corectă. De asemenea, trebuie precizat că editările răuvoitoare sau evident greșite sunt anulate imediat.
Cum contribui?
Pentru a începe să contribuiți vă recomandăm să citiți mai întâi câteva articole sau măcar să treceți rapid prin ele pentru a vă face o idee despre stilul obișnuit în care scriem și posibilitățile disponibile. Puteți începe, de exemplu, cu articolele pe care noi le considerăm de bună calitate, disponibile la pagina Articole de calitate.
Pentru detalii despre cum puteți contribui iată, mai jos, câteva pagini utile. Toate paginile de explicații pot fi găsite pornind de la legăturile Ajutor și Portalul comunității. Iată câteva dintre ele:
Nu vă faceți griji dacă faceți greșeli la început, veți deprinde stilul în timp, vi se vor face observații și corecturi pe texte și, în final, veți ajunge să vă corectați retroactiv textele când vă veți forma un stil și vi-l veți exersa suficient.
A se vedea și ce NU este Wikipedia.
Vreau să contribui, cu ce încep?
În primul rând vă recomandăm să aveți un cont de utilizator. Este foarte simplu să vă înregistrați, nu vă costă nimic și nu vi se cer date personale (nici măcar adresa de e-mail nu este obligatorie). Un cont vă oferă numai avantaje, ușurându-vă lucrul la Wikipedia.
Indiferent dacă vă înregistrați sau nu, iată câteva moduri în care puteți participa la proiect:
Reguli
Pentru bunul mers al proiectului de-a lungul timpului s-a cristalizat un set de reguli pe care toți utilizatorii sunt rugați să le respecte. Ele se referă la conținutul articolelor și la comportamentul utilizatorilor. Regulile a căror respectare este considerată importantă se numesc „politici”, iar cele care au caracter de recomandare se numesc „îndrumare”.
Legal
Din punct de vedere legal, activitatea la Wikipedia este reglementată de prevederile din următoarele pagini:
Popova Shapca
dreapta|miniatura|Tsentru turistic di yiarna Popova Shapca pi Shar Planina Popva Shapca — tsentru recreativ di yiarna tu partea di Nord-ascapitat ali Machidunii, numa u amintã dupu chipita cu idghea numã (1780 m) pi muntili Shar Planina cari s-aflã multu aproapea. Caracteristic easti ca ari multi dzãli solari tu anlu tut shi cu neau di meslu brumar pãnã di meslu mai. Administrativ intrã tu atarlu a hoarãljei Lisets, cari s-aflã ma apus. stanga|miniatura|Manastirlu "Alju Naun di Ohãrda" pi Popova Shapca Tsentrul recreativ di yiarna easti largu 18 di km.di Tetova, 53 di km.di Scopia. Di Tetova ari cali cu asfaltu cari treatsi pit horli di Shara. Ninti activitãtsli polemati la anlu 2001, pãnã di Popova Shapca putea s-agiungã shi cu elevatorlu gondol lungu 7 km. Ma ca avea multu znjii tu chirolu di polimlu, elevatorlu tora nu functsioneadzã. Prota stashoni a elevatorlu s-aflã aproapea di Arabat baba-teche shi ti ma niheam di 40 di minuti putea s-agiungã pãnã di Popova Shapca.
Di Popova Shapca s-ved muntsãlji vitsini Iacupitsa shi Solunsca Glava (2540 m), a dighios, ampadi, s-aflã Valea Polog.
Listă di limbe după numărul de vorbitori
Această listă cuprinde limbile lumii ordonate descrescător după numărul de vorbitori nativi. Au fost incluse numai limbile vorbite nativ de cel puțin 10 milioane de oameni. Lista cuprinde și unele date despre folosirea lor ca limbi secundare.