cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Them
Ando forovipnasko phuvipen yek them si yek umal Phuvipenasko. Si labyardo te penel vi pe nasiya vi pe Stato. Ando-yek them si xulyaripen, administratsiya, zakonurya, butvar yek konstitusiya, Shagede, e Rekshan tay Manusha, jangle sar Themutne.
Stato
Yek stato si yek mesto teritoriyo kay si yek xulyaripen tay manusha. Sa i Phuv (bi Antarktikiyako) si rigyardi katar staturya. Akana si 193 staturya prinjarde katar Phandle Nasiye: le 192 membrurya tay o foro Vatikan. Si vi thema, çhaçhes meste, so nay prinjarde katar le avere sar staturya (sar Abkhaziya).
Nasiya
Yek nasiya si yek kidipen manushengo so godisaren ke si amyazmata lende (vunivar, myazutno sel, chhib, dharm vai puranipen).
Them, stato, nasiya
Butvar le lava "them", "stato", "nasiya" si labyarde sar si lenge myazutne xatyarimata. Ververimata mashkar lende avena:
Aldealafuente
Aldealafuente si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
Latinikano lekhipen
O Latinikano lekhipen si o may labyardo akanutno Lekhipenesko Lekhipen.
Inklipen
Le Latinurya 7to shelbersheske A. K. len o Eladikano alfabeto katar o Kumae, ekh Eladengo foro la Suduni Italiyake. Von paruvden les thay astarden 23 grafema:
Shopni:Lekhimata
Palenciya (provinciya)
Palenciya si ekh provinciya ande Komunitatya Kastiliya thay Leon. Palal o gin e manushengo katar o bersh 2009, kathe jiven 173,306 manusha. Mashkar lende, 50% jiven kay lako sherutno foro, Palenciya.
Brazil
thumb|right|300px|Brazil E Federalni Ketnepen Brazil (portugezikanes: República Federativa do Brasil) si yek them andi Suduni Amerika.
Palenciya (provinciya)
* Shopni:Spaniyake provinciye
Brazil
Shopni:Amerika
Anton Pan
thumb|200px|Anton Pan
O Anton Pan (1790ko deshbersh, Sliven, Otomano Thagaripen - 2 Novembra 1854 Bukureshti, Valaxiya) sas ekh Romano lekhavno thai gilavno andar o nyamo Kǎldǎrar.
Vov biyandilo andi akanutni Bulgariya, ama kana sas o Ruso - Turkano Maripen vov thay leski familiya gele kay Valaxiya (akanutni suduni Rumuniya) thay beshle ando Bukureshti.
Vov lekhavdyas butjangle lila thay kerdyas i muzika le varesave gilyange, sar o themesko himno la Rumuniyako, Ushti Rumuneya! ("Deșteaptă-te române!").
Varesave lila leske (Rumunikanes):
Shopni:Rumuniyake Roma
Aldealices
Aldealices si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
San Pedro de la Paz
San Pedro de la Paz si ek foro ande Chile. Kathe jivisaren 80.447 manusha (2002). Manushego butvaripen: 715,1/km².
Avrutne phandimata
Shopni:Chile
Ria Rodrigez
E Ria Rodrigez (Deshtoduynay) 24 1992 - ) sas yek Romni phirno andar i Ungariya.
Filmurya
Internet Adult Film Database:
Mexiko
thumb|right|420px|Meksiko E Phandle Meksikane Staturya (spanyolikanes: Estados Unidos Mexicanos) si yek them andi Nordutni Amerika.
Lota, Chile
Lota si ek foro ande Chile. Kathe jivisaren 49.089 manusha (2002). Manushego butvaripen: 360,95/km².
Hualpén, Chile
Hualpén si ek foro ande Chile. Kathe jivisaren 88.046 manusha (2002). Manushego butvaripen: 1.620,9/km².
Lota, Chile
Avrutne phandimata
Shopni:Chile
Hualpén, Chile
Avrutne phandimata
Shopni:Chile
Kuba
thumb|right|420px|Kuba E Republika Kuba (spanyolikanes: República de Cuba) si yek them andi Kareybe.
Coronel, Chile
right|215px Coronel si ek foro ande Chile. Kathe jivisaren 95.527 manusha (2002). Manushego butvaripen: 342,39/km².
Avrutne phandimata
Shopni:Chile
Shaban Bayramovic
Shopni:Romane gilavne
Poraimos
O Samudaripen (prinʒardo vi sar o Poraymos, Porrajmos, Bibaxtale Berśa vaj Kali Traś) si o zumavipen le Nacisturengo te mudaren sa le Sinte, Romane manusha thaj Evrejură andar i Evropa. O gin le Rromenqo so mule vaj mudarděsas śaj ʒal ël ginavnǎθar 200.000 ʒi ka-i ginavnǎθe 2.000.000 (na-i ʒanglo miśto), vaj—pala avere estimaturǎ—ʒal maśkar 500.000 thaj 7.500.000 (dikh e Gila-Kochanowski). O Samudaripen sas jekh genocìdo. Ël dośale pal-o bibaxtalo vaxt sas ël Nacisturǎ thaj maj alosardes ël bare śere ël nacisturǎ sar kamas-avel o Adolf Hitler, o Heinrich Himmler ama vi ël doktorurǎ sar o Josef Mengele, o Robert Ritter thaj i Eva Justin, thaj e manuśa kaθar avere thema sar o diktatòro o Jon Antonesko thaj ël avere fǎśisturǎ sar kamas aven o Horia Sima thaj o Kornelio Zelǎ Kodreano anθ-i Rumunia, kaj o Durărimos e Rromenqo anθ-i Transnistria sas aver episòdo anθ-o Samudaripen, paśal so nakhlo anθ-i Auschwitz thaj avere samudaripnasqe lagare.
Anava ël Genoćidŏsqe
Varesave manuśa labăren ël vorbe Samudariben, Samudaripe, Samudarimos vaj Samudaribe te akharen o genocìdo protiv ël Rromenθe kaj kerdo ël Nacionalne Socialìstură anθ-o Nămco thaj avere phuvă kaj kerdĭne len marimata kana sas o Dùjto Mariben ël Lumăqo.
Avere manuśa haznisaren maj feder o anav „Porrajmos” te akharen o Rromano Holokaùsto, ama phenel pes inke anθar o berś 2019 ke kodo bi-vorta si anθar jekh bi-xatǎripen anθa so mangel te phenel i vorba „porrajmos” vaj poravipen. P-i jekh rig sas o Ian Hancock kaj phendǎs ke vov aśundǎs anθar jekh Rrom anθa Rumunia ke sas les o gïndo te labǎrel i vorba „porrajmos” te akharel o Rromano Holokaùsto, te avel les jekh anav te liparel maj alosardes e Rromane manuśen, sar si e Evrejurǎ o anav Shoah vaś o Holokaùsto e Evrejenqo, thaj maj dur vi phendăs ke mangel te phenel vareso miazutno sar „xal”. Ama maj palorral varesave manuśa śirde te phenen ke na-i lenqe śukar i vorba poravipe vaj Porrajmos sosqe kadi vorba kamas mangel te phenel „te del pes bulǎθe p-i sïla vaj zorǎça”. Ama maj palorral o Marcel Kourthiade avlǎs thaj phendǎs ke ni mangel te phenel i vorba porrajmos vaj poravipen nić kodo nići kada, thaj ke o alav poravel śaj mangel te phenel kana jekh grast perel pesqe punre gelindos and-e maj bute direkciji vaj kana jekh manuś lel i mortji anda jekh ʒivutrosθe.
Kotora ël Samudaribnasqe
O Samudariben azbăs maj but themen, sar o Nămco tha vi i Rumunia, kaj sas k-i śerutni zor o diktatòro Antonesku, kaj zumavlăs te kerel jekh rasiàlno xalaviben ël themesqo kana bićhalel ël Rroma te meren anθ-i Transnìstria.
Ande majo 1942 sas ek zakono kai phendia sas te mekel avri andai Xoraxane Roma kai beshenas ande Bosnia ai Herzegovina te aterdiaren.
Avrutne phandimata
Shopni:Poraimos
Chile
Avrune pahndimata
Shopni:Chile
Osasco
350px|right|thumb|Osasco, [[São Paulo, Brazil]]
Rosario Flores
E Rosario Flores (4 Pervonay 1963 kay Madrid - ) sas yek Romni gilavno andar i Spaniya.
Osasco
Osasco, o bareder foro la sudutne Brazilyako, si o bareder foro le statesko São Paulo.
Standardizuimi Romani chib
Akana si varvar grupurya ando sumnal kay keren buti te standardisaren i Romani chib.
Trojany
Trojany si yek Gav kay Polaniya, mashkar Wovomin tay Warshava, pashal Dabrovka, ando Voyevodato Mazovia.
Cedomir Yovanovic
O Cedomir "Ceda" Yovanovic (kirilikanes: Чедомир Чеда Јовановић) si ekh andar e Serbiya, o shero le Liberale Demokratikane Partiyako. Vov biyandilo pe 18 Aprilo 1971, ko Belgrado.
Avrutne phandimata
Shopni:Roma
Rosario Flores
Avrune phandimata
Shopni:Romane gilavne Shopni:Spaniyake Roma Shopni:Madrid
Stato
Yek  Stato  si yek kidipen Institutsyengo so avel les zor te xulyarel yek kidipen Manushengro vi te ingerel andrutno tay avrutno Mestipen pe yek kotor Phuvyako.
Standardizuimi Romani chib
And-o berś 1990, o Lumeaqo Rromano Kongrèsi anθ-o Varśòvia lăs dećizia te adoptisarel i standarzuime ortografia kerdi katar o Marcel Kourthiade. Numa and-i sajekh vriamia, von adoptisardjine vi jekh aver standardizuime alfabèto. Maśkar ël ververimata ame śaj arakhasa kodolen:
Stato
Kay yek federatno sestemi, staturya si vi le forovipnaske umalurya so nay meste, ama kanden kay yek bareder stato vay federatno Yekipen (sar le staturya kay Indiya, Phandle Staturya la Amerikiyake vay le landurya kay Jermaniya), dikh stato (telenasyonalo).
Nordutni Koreya
Nordutni Koreya oba Manushutni Demokratikani Ketnepen Koreya (조선민주주의인민공화국, 북조선, Democratic Republic of Korea DPRK), Joseon (Chosŏn 조선).
Stato
Them, Stato, Nasiya
Butvar le lava "them", "Stato", "Nasiya" si labyarde sar si lenge myazutne xatyarimata. Ververimata mashkar lende avena:
Nordutni Koreya
Dikh vi
Shopni:Asiyake thema
Trojany
Shopni:Polanikyake gava
Venezuela
thumb|right|420px|Venesuela E Bolivariyanikani Ketnepen Venesuela (spanyolikanes: República Bolivariana de Venezuela) si yek Them andi Suduni Amerika.
Boliviya
thumb|right|220px|Boliviya thumb|right|220px|Uyuni E Ketnepen Boliviya (spanyolikanes: República de Bolivia) si yek Them ando Suduni Amerika.
Kris
I kris, vaj tribunàlo vaj kòrto, si jekh institùcia anθ-jekh zakonosqi sistèma, kaj si butivar phandli k-o gubèrno kaj si la i zor te aśunel ël ćhingarimata maśkar ël ʒenenθe thaj te administratisarel i źustìcia anθ-e bi-marutne, kriminàlne thaj administracăqe bută kana si jekhfălno sar o “śtato ël ćhaćhimatenqo”.
Aldealseñor
right|300px
Aldealseñor si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Jermanikani chib
frameless|right thumb|Jermanikani chib ande e lumya. E Jermanikani chib (pe Jermanikani Deutsche Sprache) si yek vestutni jermane, tay Indo-Europikani chib. E Jermanikani chib si e daki chib, a 100.000.000 jene. blau
Vatican
thumb|right|420px|Vatikan E Them le Vatikanosko Forosko (italianikanes: Città del Vaticano - Stato della Città del Vaticano) si jekh Them anθ-i Evropa.
Jermanikani chib
130.000.000 jene vakeren la (sar daki chib vay duyti chib) ande Austriya, Jermaniya, Elvetsiya, Danemarka, Franchiya, Beljiya, Polska, Italiya, Rumuniya, Ungariya, Rusiya, Chexiya, Sloveniya, Serbiya, Lituaniya, Latviya, Estoniya, Arxentina, Brasiliya, Namibiya, Luksemburgo, Liechtenstayno tay Slovayko.
Vatican
O them si but importàntno sosqe o baro Pàpo e Katolike Khangeriaqo beśel kothe. O them si but spećiàlo sosqe si o śerutno fòro jekhe religiaqo thaj naj avere thema kadea, but phandle ka jekh religia kaj si rrugisarime thaj luwudime but manuśenθar anθ-e avere thema.
Jermanikani chib
E Jermanikani chib si yek ofisyalni chib ande Austriya, Beljiya, Jermaniya, Italiya, Luksemburgo, Liechtenstayno, Elvetsiya, Europikano Yekipen, tay Vatikano foro.
Shopni:Indo-Europikane chhiba
Ágreda
Ágreda si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya). Palal o gin e manushengo katar o bersh 2007, kothe jiven 3,215 manusha.
Ungarikani chib
thumb|350px|Ungarikani chib ande mashkarutni Europa.
E Ungarikani chib (pe Ungarikano magyar nyelv) si ek finno-ugriko, uralikani chib. E Ungarikani chib si e korkoruni bi-Indo-Europikani chib andi Mashkarutni Europa.
E Ungarikani chib si e daki chib a 13.500.000 zhene andi Ungariya.
1.000.000 zhene vakeren la (sar daki chib vaj dujti chib) ande Austriya, Rumuniya, Slovaiko, Ukraina, Serbiya, Kroatiya thai Sloveniya.
E Ungarikani chib si ek oficialni chib ande Ungariya, Vojvodina (Serbiya) thai ando Europikano Ekipen.
Adradas
Adradas si ekh gav kay Soria (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
Almazán
right|300px Almazán si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya). Palal o gin e manushengo katar o bersh 2004, kothe jiven 5,755 manusha.
Shopni:Soriya (provinciya)
Palestina
E Them Pilestinê (arabikanes: Filastīn / فلسطين - Daulat Filastin / دولةفلسطين) si yek them andi Mashkarutni Asiya.
Shopni:Asiyake thema
Alcubilla de Avellaneda
right|300px
Monzón
right|300px thumb|left|200px|Monzón castle Monzón si ekh gav kay Provinciya Huesca, ande Aragon (Spaniya). Palal o gin e manushengo katar o bersh 2010, kothe jiven 17,115 manusha.
Israel
thumb|right|420px|Israel E Them Israel vay Biboldengero Them (Biboldikanes: Yisra'el / ישראל - Medinat Yisra'el / מדינת ישראל *arabikanes: Isra'il / اسرائيل - Davlat Isra'il / دولة اسرائيل) si yek them andi Mashkarutni Asiya.
Alcubilla de Avellaneda
Alcubilla de Avellaneda si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Israel
Shopni:Asiyake thema
Alconaba
Alconaba si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Dong Hoi
300px|thumb|Dong Hoi si ekh gav kay Quang Binh (Vietnam).
Monzón
Shopni:Spaniya
Alcubilla de Avellaneda
Shopni:Soriya (provinciya)
Alconaba
Shopni:Soriya (provinciya)
Dong Hoi
Shopni:Vietnam
Sudutni Koreya
Sudutni Koreya oba Ketnepen Koreya (대한민국, 남한, Republic of Korea ROK, KOR), Hanguk (Hanguk 한국).
Abejar
Abejar si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya). Palal o gin e manushengo katar o bersh 2007, kothe jiven 405 manusha.
Shopni:Soriya (provinciya)
Aliud
right|300px
Almajano
right|300px
Almajano si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Aliud
Shopni:Soriya (provinciya)
Almajano
Shopni:Soriya (provinciya)
Banjara
Banjara si yek desi jātī (kasta, nasiya, seloro) so aven andar o Rajastân. Lengo chib si i lambadi (lamani), yek rajputikani chib tar e indo-ariyanikane chiba. Von phenen vi le chiba le manushenge andar teritorurya kay jivisaren (marathi, telugu, kannada tay aver). But lendar chi may phenen lambadi.
Almaluez
right|300px
Aldehuela de Periáñez
right|300px
Aldehuela de Periáñez si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
Caracas
Caracas si o sherutno foro vi o bareder foro ande Venesuela.
Shopni:Venezuela
Almaluez
Almaluez si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
Alcubilla de las Peñas
right|300px
Shopni:Soriya (provinciya)
Brusel
210px|right Bresel (Fransekanes: Bruxelles; Olandikanes: Brussel; Jermanikanes: Brüssel) si o sherutno foro vi o bareder foro ande Beljiya.
Shopni:Beljiya
Banjara
Puranipen
Dumult von jivisarden ando Rajastan, ando oksident le Indikane Subbarodivpeske. Kana e musulmanurya kerder maripen ande kodole riga (o 11-to shelbersh), but lendar trebulen te nashen. Akana cira jivisaren ando Rajastan. E kolaver si andi Maharashtra, Jarkhand, Andhra Pradesh, Karnataka tay aver thema la Indiyake. But shelbersha von akyararden te phirel le lenge guruvensa andar le nordutne tay mashkarutne riga le Subbarodvipeske (sas phirutne jene). Von kerden love ingerindos marfurya (dyiv, orezo, bumbako, thai aver) yek thanestar aver thaneste opre le guruvenge dumende. De kana inklen e moderne transportoske mashkara von trebulas te beshen ande forurya tay gava.
E banjarenge phure janen tay mothoven puranimata de kana telyarden e Rajastânestar. Von sas yek râjputikano (xelavdo) grupo tay marden but bersha zurales e musulmanensa, but thema e forurya kothar sas peravde. Ando kodo vaxt, kana e musulmanurya kana e hindustanurya sas may zurale. Von may phenen so nishte manusha lendar gelen ando oksidento, ko Afganisthan tay Fârsiya pe Khiber, Bolan tay Mulla playinenge tangimata tay chi avilen palpale.
Banjara tay roma
Kana janglen pe roma von den godi so kadala si e gele. Von kerden nishte rodimata (vi inklisti yek rivista, Banjara roma), den duma le romensa so arakhlen. Vi de kana aver manusha shunden kadava, navyaren len Gypsy, Banjara Gypsy vay Banjara Roma (e evropenurya janen may mishto le romen). Von phenen so e duy sela miyazon pen (vi e roma vi e banjara den but pativ lenge familiyende, e juvlya xuryaven miazutne sâle...).
Tar e kerde rodimata dudalo si e roma aven andar o Râjastân tayo Pûnjab tay mekhlen kodole thana po 11-to shelbersh (kana sas o maripen le musulmanurenge le hindustanensa). Pal nai kerdo ji akana yek seriozo rodipen pe roma tay e banjara kethanes te xalyarel so si puranipen tay so si paramichi ande mothovimata le banjarenge, kashte janas e roma si kodola gele vay na.
Dikh vi
Proto-Rroma
Avrutne phandimata
Shopni:Sela
Ebola
Ebola, sas yek Naslepen andar e Afrika kay meras but Manusha.
Shopni:Shopnya
Alentisque
Alentisque si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
Malta
E Republika Malta si ek them andi Sudutni Europa.
Andorra
I Andorra si yek Them andi Evropa. Kapitalya Andorra la Vella.
Romano lekhipen
O Rromano lekhipen vaj lekhavipen vaj lekhavimos si o metodo kaj labăren ël manuśa te xramosaren vaj lekhaven i Rromani ćhib.
O jekhto lekhipen le phure Rromenqo vaj ël Proto-Rromenqo sas i brahmî. Le may/po purane lekhimata la brahmijasa sas le zakonură le Aśokeske (3-to śelberś BC). Kado lekhipen bijandilăs but aver lekhimata ando sa o Indikano Subbarodvip, Sudestikani Asiya, Tibeto thaj śaj vi o koreanikano lekhipen hangul. Lesko ginengo sistèmo kerdilăs le hindû-arabîkane gina, labărde akana anda sa i lumă. Ando vaxt le Tagaripnasko Gupta(4-to şhelbershestar 6-to şhelbersheste AD) andar brahmī kerdilo o lekipen Gupta. Andar kadava avilyen le Şharada thai Siddham lekimata. Andar Siddham kerdilo o Devnagrī lekipen.
Ama ʒi akana but Rroma ći labăren sa o standardizuime lekhipen (niśte semnură vaj grafemură, sar ç, θ trebal te labăren pen butivar te xramosares laćhes anθ-i Rromani ćhib thaj anθar o fàpto kë but manuśa na-i len edukàcia anθ-i khetani Rromani ćhib, ći ʒanen sar te arakhen ël standardizuime grafemură p-e kompŭterosqe xramosaribnasqe aparatură thaj pala kodo lekhen bi lença). Baxtales si duj standardizuime fălură te xramosarel pes i Rromani ćhib thaj o alternatìvno standardizuime Rromano alfabèto si xramosardo bi-diakritikurĕnça.
Anθ-i Maśkarutni vaj Ćentralno Evròpa maj si niśte lekhipnasqe ververimata kana avel vorba ël manuśenθar kaj na-i len edukàcia pal-i khetani Rromani ćhib. Ël bi-siklărde vaj cirra-ʒangle manuśa śaj labăren maj but ël gaʒikane-bazime ortografăqe sistemură. Anθ-e kadale fălură te xramosarel Rromani ćhib, ël manuśa labăren ël gaʒikane alfabetură te xramosaren Rromanes. Sar egzemplo, anθ-o Nămco śaj xramosaren i vorba laćho sar latscho vaj lascho, anθ-i Rumunia sajekh vorba kamas-avel lacio vaj lașo thaj anθ-e Frànco thaj Anglia avel lacho vaj latcho thaj lasho vaj lacho.
Si trin fălură te lekhel duj aśunimata: Š, š vi Ś, ś vi Sh, sh thaj o aver aśunimos, Č, č vi Ć, ć vi Ch, ch. I jèkhto grafèma si labărdi anθ-e thema Slovayko, Chexiya, Ungariya, Yugoslaviya (şhay te avel aver thema), sar ; o dûyto andi Rumuniya (Çhi arakhlyas pes ni yek misal ando drakipen). O trinto si labyardo andi Ungariya  vi sa e Maşhkarthemutne Europate le but jenendar. Kado fal te si o mai labyardo sa e romendar le Ewropake thai le kolavrenge Barodvipurenge.
== <!-- Atunçhi mişhto si te lekas i romani vikipediya vi le devânagâre lekipnasa vi le latinikane lekipnasa. Sar dikavel tele andi devânagârī si semnurya sa le indo-ariyanikane şhunimatende. {| class="wikitable" |Devânagârī semno||Misal||Latinikano semno||Misal |- | style="font-size:14pt;"|अ|| style="font-size:14pt;"|अल||Ǎ, ǎ||ǎl |- | style="font-size:14pt;"|आ|| style="font-size:14pt;"|आकाना||A,a||akana |- | style="font-size:14pt;"|इ|| style="font-size:14pt;"|इवेन्द||I,i||ivend |- | style="font-size:14pt;"|उ|| style="font-size:14pt;"|उदार||U,u||udar |- | style="font-size:14pt;"|ए|| style="font-size:14pt;"|एन्या||E,e||enya |- | style="font-size:14pt;"|ओ|| style="font-size:14pt;"|ओप्रे||O,o||opre |- | style="font-size:14pt;"|क|| style="font-size:14pt;"|कुर्को||K,k||kurko |- | style="font-size:14pt;"|ख|| style="font-size:14pt;"|खाम||Kh,kh||kham |- | style="font-size:14pt;"|ख़|| style="font-size:14pt;"|ख़ाबेन||X,x||xaben |- | style="font-size:14pt;"|ग|| style="font-size:14pt;"|गुग्लो||G,g||guglo |- | style="font-size:14pt;"|च|| style="font-size:14pt;"|चाचिपेन||C,c (vai Ch, ch; Ć, ć; Č, č)||cacipen |- | style="font-size:14pt;"|छ|| style="font-size:14pt;"|छावो||Ch, ch (vai Chh, chh; Ćh, ćh; Čh, čh)||chavo |- | style="font-size:14pt;"|ज|| style="font-size:14pt;"|जुकेल||J,j||jukel |- |style="font-size:14pt;"|ज़|| style="font-size:14pt;"|ज़ोरालो||Z,z||zoralo |- | style="font-size:14pt;"|त|| style="font-size:14pt;"|तोवेर||T,t||tover |- | style="font-size:14pt;"|थ|| style="font-size:14pt;"|थेम||Th,th||them |- | style="font-size:14pt;"|द|| style="font-size:14pt;"|दान्द||D,d||dand |- | style="font-size:14pt;"|न|| style="font-size:14pt;"|नाखेल||N,n||nakhel |- | style="font-size:14pt;"|प|| style="font-size:14pt;"|पाशाल||P,p||pashal |- | style="font-size:14pt;"|फ|| style="font-size:14pt;"|फुव||Ph,ph||phuv |- | style="font-size:14pt;"|फ़|| style="font-size:14pt;"|फ़ोरो||F,f||foro |- | style="font-size:14pt;"|ब|| style="font-size:14pt;"|बाराबार||B,b||barabar |- | style="font-size:14pt;"|म|| style="font-size:14pt;"|मानुश||M,m||manush |- | style="font-size:14pt;"|य|| style="font-size:14pt;"|याग||Y,y||yag |- | style="font-size:14pt;"|र|| style="font-size:14pt;"|रुप||R,r||rup |- | style="font-size:14pt;"|ल|| style="font-size:14pt;"|लोशालो||L,l||loshalo |- | style="font-size:14pt;"|व|| style="font-size:14pt;"|वास्त||V,v||vast |- | style="font-size:14pt;"|श|| style="font-size:14pt;"|शोप्नी||Sh,sh (vai Ś, ś, Š, š)||shopnī |- | style="font-size:14pt;"|श़|| style="font-size:14pt;"|श़ाम्बा||Zh,zh (vai Ź, ź)||zhamba |- | style="font-size:14pt;"|स|| style="font-size:14pt;"|सुनो||S,s||suno |- | style="font-size:14pt;"|ह|| style="font-size:14pt;"|हिन्दी||H,h||hindī |} -->O Romano Vikipidiya Lekhipen ==
Vi dikh
Me penav: O rupi sas tal-i rota, sar tu penes?
Yek Rom!
Xalyarimata
Shopni:Romani chhib
La Habana
280px|right La Habana si o sherutno foro vi o bareder foro ande Kuba.
Shopni:Kuba
Ho Chi Minh City
Ho Chi Minh City (Vietnamani ćhib: Thanh pho Ho Chi Minh) si o sherutno foro vi o bareder foro la Vietnamko.
Shopni:Vietnam
Las Aldehuelas
right|300px
Aldealpozo
right|300px
Las Aldehuelas
Las Aldehuelas si yek gav kay Provinsya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya tay Leon (Spaniya).
Aldealpozo
Aldealpozo si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
Deshbersh le Romengo Anderyaripnasko
thumb|150px|right|O chitro le Deshbershesko le Romengo Anderyaripnasko O Deshbersh le Romengo Anderyaripnasko si ekh projekto le 9 themengo andar Mashkaruni thay Sudestuni Europa te lacharel o jivipen le Romengo so beshen kothe. Astarel de 2005 ji kay 2015. Le thema so keren buti po projekto si: Bulgariya, Kroatiya, Chexiya, Ungariya, Nordutni Makedoniya, Muntenegro, Rumuniya, Serbiya thay Slovaiko.
Avrutne phandimata
Shopni:Roma
Alpanseque
right|300px
Shopni:Soriya (provinciya)
Zhean Konstantin
O Jeyan Konstantin (Remenikanes: Jean Constantin) si yek Romano phirno (aktoro) andar i Remeniya. Vov biyandilo kay Tekirgyol (Remenikanes: Techirghiol), ando Judetso Konstantsa (21 Oxtonay 1928 - Mulo ando 26 Panjtonay 2010).
Avrune phandimata
Shopni:Rumuniyake Roma Shopni:Romane phirne
Almazul
right|300px
Almazul si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
Bochotnica
Bochotnica si ekh gav kay sud-estuni Polska, mashkar Pulavy thay Lublin, pashal Naleczov, pi len Visla, ando Voyevodato Lublin.
Arancón
right|300px
Arancón si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
Adriyan Minune
O Adriyan Minune (Rumunikanes: Adrian Minune, biǎndilo p-o 24 septèmbro 1974 anθ-i komùna Śtefäneśtii de Źos anθ-o źudèco Ilfov) si jekh Rromano gilavno anθar i Rumunia. Lesqo aver anav si Adriyan Simiyonesko (Adrian Simionescu). Vov gilabal anθ-o stìlo „manele” thaj vi „muzika läutaresqi”. Vov si anθar o Rromano nǎmo thaj astardǎs te gilabal kana sas inke ćhavorro, labǎrindoj artistikane anava sar Adrian Copilul Minune (rromanes: Adrian o Mïndro Ćhavo) vaj Adi de Vito. miniatura
Filmografia
O Adrian Minune kheldǎs anθ-e duj filmurǎ, kaj vov kheldǎs sar pesqi ćaći personalitèta (na jekh personàźo): Gadjo dilo (1997) thaj Furia (2002).
Politikani aktivitèta
O Adrian Minune sas somdasno anθ-o thanutno konsìlo anθ-e pesqi komùna i Śtefëneśtii de Źos ama mukhlǎs kadi butǐ p-o 20-to aprìlo 2011.
Anθ-i populàro kultura
But ʒene vakǎren anθa lesθe anθ-e media (źurnalurǎ, radio, televizòro), anθ-i vakǎrdi kultura (pirrasa) thaj vi anθ-e filmurǎ. Sar egzèmplo, o reʒizòro o Kätälin Mitulesko kerdǎs jekh skurto dokumentàlo filmo kana sas siklǒvno kaj bućhol „Adrian Copilul Minune” (1999), anθ-o savo o Adrian Minune mothovel paramića anθa pesθe.
Shopni:Rumuniyake Roma Shopni:Romane gilavne
Almenar de Soria
right|300px
Joe Biden
Joseph Robinette Biden Jr. (1942-) hin 46. prezidento ande Phandle Staturya la Amerikiyake (2021-).
Almenar de Soria
Almenar de Soria si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Joe Biden
Avrutne phandimata
Shopni:PhSA
Arcos de Jalón
right|300px
Arcos de Jalón si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
Olanda
E Olanda (Olandikanes: Nederland) si o Evropako kotor e Olandyako Thagaripen (so may anderyarel e Olandake Antila tay i Aruba). Wouter is de beste.
mini| mini| mini|
Dvipa Faroe
E Dvipa Faroe (Faroikanes: Føroyar, amboldindoi sar "E Bakryange Dvipa", Danikanes: Færøerne) si yek bimesto umal andi Norduni Europa mashkar e Norvejiyake Deryavake tay e Nordutne Atlantikoske Bare Deryavake xulayardo katar e Denmarka. Lengo sherutno foro si Torshavn.
Phuvipen
thumb|200px|E Dvipa Faroe E Dvipa Faroe si yek kidipen e 18 dvipengo (o korkoro dvip kay si beshen manusha si Litla Dimun).
Shtefan Bănikă
Avrune phandimata
Shopni:Rumuniyake Roma Shopni:Romane phirne
Deliya Grigore
E Deliya Grigore (Remenikanes: Delia Grigore) si ekh Romni andar e Rumuniya (biyandili: 7 Februara 1972, kay Galats). Voi barili kana e Rumuniya sas xulayardi e komunisturendar thay e Roma nas ekh prinjardi sel (laki familiya garavdyas lengo caco sel). Palal 1990to bershesko, kana e komunisturya peravden pen, voi dashti te phenel ke si caci Romni thay te palemsiklyovel e Romani chib. Deatuncara, voi keres buti po Romano sanskrtipe thay arakhel e Romane cacimata. 2002to bershesko, manglyas e Rumuniyako statesko thay e xulaipnastar e Rumunikane Ortodokse Kristiyane Khangeryako te prinjarel e bilachimata so kerdyas panj shelbersha, ando vaxt e robiyako sistemo, ama von ci phenden palpale khanc.
Jamiya
thumb| Sultan Axmet Jamiya, Ande [[Stembole Turkiya]]
Deliya Grigore
Avrune phandimata
Shopni:Rumuniyake Roma
Jamiya
E Jamiya Si yek Islami Devlesko-Kher. (Arabikanes ‏مسجد‎ Mesjid) tay (Turkikanes Cami)
Internet Lekha
Shopni:Devlesko janglipen
Rusiya
E Rusiya (Rusikanes: Росси́я) si yek them andi Estutni Europa tay Nordutni Asiya.
Sanskrtipen
*
Santiago, Chile
140px|right Santiago (Spaniyolikanes: Santiago de Chile) si o sherutno foro vi o bareder foro ande Chile.
Washington, D.C.
290px|right Washington, D. C. si e  sherutno foro vi o bareder foro ande PhSA.
O Washington, D.C., oficialnones o Distrìkto e Kolombăqo ama butvar akhardo Washington vaj D.C. (Dì Sì), si o śerutno fòro thaj o federàlno distrìkto e Maladine Amerikaqe Śtaturĕnqo. O fòro si p-i èstikani rig e Potomak Lenăqi, kaj si vi sùdvèstikani grànica e Virginiaça thaj si les vi grànica e Marylandoça k-o nòrdo thaj èsto. O foro si akhardo kadea palal o George Washington, jekh Themesqo Dad.
Shopni:PhSA
Moldova
thumb|right|380px|Moldova E Ketnepen Moldova (Remenikanes: Republica Moldova) si yek Them andi Evropa.
Guillermo Lasso
Guillermo Alberto Santiago Lasso Mendoza (1955-) hin 47. Ekuadorko prezidento (2021-).
Avrutne phandimata
Shopni:Ekuador
New York City
190px|
New York City (Romani Chib: Nevo York Foro) si yek foro ande PhSA.
O foro si o maj baro foro anθ-e Phandle Statură ël Amerićiaθar. But but milioànură manuśen ʒiven thaj beśen kothe.
O foro si les panʒ kotora kaj si: o Manhàtono, o Staten Ìzolo, i Bruklin, e Thagarnă thaj o Brònkso. O maj prinʒardo forosqo kotor si o Manhàtono, kaj si but uće khera, kaj si len but but nivelură.
O foro si but prinʒardo pala pesqo mètro. Si but droma telal e forosqe phuvăθe kaj ʒan ʒeʒeśură.
Aver butprinʒardo than anθar ël forosθe si o Kòni Ìzola, kaj si but khelnipnasqso than thaj xabepnasqe thana kaj śaj rodes xabe thaj pimata sar o butprinʒarde Hot Dogsură vaj Corn Dogsură.
K-o agor ël XIX-to śeliberśesqo, avile but migrantură kaθar i Èstosqi thaj Sùdosqi Èfròpăθar, thaj maśkar lenθe vi but Rroma, te aresen k-o Ellis Ìzolo. Jekh zurales vaźno simbòlo anθar kadi vrămă sas o Libertosqo Statuo.
O baro raj ël forosqo si o Eric Adams.
But televizosqe serìură si kerde te keren o dikhiben p-o forosθe. Sar egzemplo, o Spiderman, o Seinfeld, o Ninja Turtles, o Law and Order thaj kadea maj dur.
Shopni:PhSA
Vitacura
Vitacura si yek foro ande Chile. Kathe jivisaren 81.499 manusha (2002). Manushego butvaripen: 2.910,7/km².
Avrutne phandimata
Shopni:Chile
Andalusiya
thumb|200px|Than la Andalusiyako andi Spaniya
E Andalusiya si yek kotor la Spaniyako, ko sudo le themesko. Lako sherutno foro si Sevilya. Kathe beshen but Kale (Romane manusha andar e Spaniya), opretele 5% andar sa le Andalusiyake manusha. Ko Andalusiya but Dzeno Sirkunsision beshena.
Xulyaripnaske rigyarimata
thumb|left|300px|Kordoba E Andalusiya rigyrel pes pe oxto riga/umala, navyarde palal lenge sherutne forurya:
thumb|right|200px|E Andalusiyaki mapa
Shopni:Andalusiya
Esma Rejepova
E Esma Rejepova (biyandili: 8. Oxtonay 1943, kay Shuto Orizari) si yek Xoraxane Roma Djene Arli diyalekto gilavni andar e Nordutni Makedoniya.
Shopni:Romane gilavne
Klaus Iohannis
Klaus Werner Iohannis - presedynto Rumuniya.
Shopni:Rumuniya
Paltoga
Paltoga si o foro ande Rusiya. Kathe jivisaren 295 manusha (2002).
Shopni:Rusiya
Švediakiri narodno biblioteka
400px|right|Kungliga biblioteket E Švediakiri narodno biblioteka akharelape Kungliga biblioteket (Thagarutni biblioteka). I biblioteka kedela thaj arakhela sa o hangia (zvukia), fotografie thaj pečatimo materiali soikaljelape ki Švedia.
E bibliotekakoro khedipe tano phravdo sarinenge, ama o butikeribe iranelape hemanglal e baredžanlimaskere manušenge (naučnikonge). Materiali taro o švediakoro khedipe našti te udžilinelpe (pozajminelpe) khere nego mora te studirinelpe ki biblioteka. But materiali arakhelape ko magacini thaj mora te zakašinelpe angleder.
Khedipe
Ko bibliotekakoro khedipe isi skoro 20 milionja objektia. Osim lila saikerela afišia, fotografie, vasthramovipe thaj reklamakiri štampa. O audiovizualnikano khedipe saikerela hembut taro 7 milionja snimine sahatia.
Concepción
350px|right|thumb| Concepción Concepción si yekh importanto foro ande Chile. Kathe jivisaren 216.061 manusha (2002). Manushego butvaripen: 975,0/km².
Švediakiri narodno biblioteka
Khedipe
I biblioteka vastakerela (upravinela) e lično arhivaja tari i Astrid Lindgren, August Strindberg thaj Dag Hammarskjöld.
Concepción
Avrune phandimata
Shopni:Chile
Švediakiri narodno biblioteka
Iranipaskiri dužnost
Ko akale vakteskoro kanuni bašo iranipaskoro udžili o pešatimo materialeskoro izdavači so ka delinelpe ki Švedia ka bičalel jekh primeroko taro sako kotor ki Narodno biblioteka thaj šov javera baredžanlimaskere biblioteke. E muzikakere, filmeskere, televiziakere thaj radioskere izdavačia mora ko pašutno (slično) čani te iranen fotokopie e bibliotekake. Ko disave slučaia važinela sade jekh kotor taro o bičhalipe.
E kanune isi koreno ko 1661 beršeskoro sekretariati, kote so ulo kanuni so sa o štampime lila ki Švedia valjandže te bičalen duj primerokia taro sako lil so štampindžape, jekh primeroko pripadindža ki Themutni Arhiva (Riksarkivet) thaj i dujto ki Narodno biblioteka (Nationalbiblioteket). O kanuni andžape te šaj te kontrolirinelpe o formirimo javno mislipe nego so o dokumenti te arakhenpe javere generaciake.
E bibliotekakoro sombutipen (sorabotibe)
I Narodno biblioteka tani odgovorno dejbaske informacia pobare školenge thaj baredžanlimaskere bučake. Akava značini te phanenpe o lafia ki centralnikani dozvola či te lokljarelpe o isibe ko ververime (različno) komjutereskere baze.
I biblioteka organizirinela disave ekspertia- thaj kompetencialnikane grupe so kerena buti pučipaja taro bibliotekano sumnaj, ko misal digitaliziripe, klasifikaciakoro sistemi thaj jekhvarno katalogo Libris.
Organizirinelape sikljovipe thaj delape dumo projektenge soj tane relatirime bibliotekake.
Antofagasta
right|285px Antofagasta si ek foro ande Chile. Kathe jivisaren 360.000 manusha (2009). Manushego butvaripen: 9,7/km².
Švediakiri narodno biblioteka
Radžipen (vlast)
I narodno biblioteka tani themutni biblioteka soj tani telo o šerutno Školakoro ministeriumo.
Antofagasta
Dikh vi
Shopni:Chile
Švediakiri narodno biblioteka
Naučno biblioteka
I Narodno biblioteka tani jekajek humanistikani naučno biblioteka, so kinela baredžanlimaskere lila ko buteder čhibja.
Vizita
E Narodno biblioteka ka arakhen ko parko Humlegården ko centralno Stockholm. I biblioteka tani sarinenge phravdi. Ola so tane phureder taro 18 berš šaj te legitirinenpe te šaj te poručinen materiali taro o lilengoro khedipe. Isi specialnikane pravilia manušenge so na bešena ki Švedia ja nae olen švedikano matično gendo.
Dikh vi
Literatura
Media Shopni:Sveko
Lovari
Le Lovari yek grupa si le Romenge, ka vorbin po pengi diyalekto katar e Makyerikani Chib. Beshen le ande Evropa, ande Makyerestan, Remeniya, Polaniya, Fransiya, Jermaniya, Italiya, Yelenistan, tay khaver.
Martin Luther
Martin Luther - Jermaniya.
Lovari
References
Shopni:Romani groups
Martin Luther
Shopni:Jermaniya
Puerto Montt
Dikh vi
Shopni:Chile
Castro (Chile)
Castro si ek foro ande Chile. Kathe jivisaren 54.586 manusha (2002).
Dikh vi
Shopni:Chile
Arévalo de la Sierra
right|300px
Arévalo de la Sierra si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
Mihail Puntov
thumb O Mihail Aleksandrovich Puntov (* 23.12.1995) si ekh Romano gilavno andar e Rusiya.
Shopni:Romane gilavne
Arenillas
right|300px
Arenillas si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
Sandro
O Roberto Sánchez (biyandilo: 19 Augusto 1945 - 4 Enero 2010), may mishto janglo sar Sandro vay Amerikayako Sandro (Spaniyolikanes: Sandro de America) si ekh Romano gilavno thay phirno (aktoro) andar e Arxentina.
Abumurya
Shopni:Arxentinayake Roma
Barca
right|300px
Barca si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
Haiti
thumb|right|Haiti E Haiti si yek them andi Kareybe.
Puerto Varas
thumb|right|320px|Puerto Varas Puerto Varas si ek foro ande Chile. Kathe jivisaren 32.912 manusha (2002).
Parno Graszt
Parno Grast si jekh grupa kaj kerel muzika katar Paszab, ande Ungariya, kerdjosavayli ando 1987to bersh. Lengo pervino alboma "Rávágok a zongorára/Hit the piano" avilo yekhali pe Lumniyaki Musiyaki Karta ando Evropa ando Deshtonai 2002to bersh. Ungariski Televsiyona tay o BBC kerde ando 2004to bersh yek dokumentariya po Parno Grast. Pala lengo duyto alboma, "Járom uz utam/This world was made for me" (2004), Parno Grast avilo alosajlo andre o may lasho 10 po "o may lacho muzikanto le bershesko", 2005to bersh, katar o Shvaysisko musikako zhurnal o "Vibrations''.
Eksternaliya links
Shopni:Ungariya
London
Shopni:Phandlo Thagaripen la Bare Britaniyako thai le Nordutne Irlandesko
Ternipe
Ternipen banda si ka kerdi ando 1989-to bersh kathar terne Roma ande Jabols-Jatmar-Bereg gurbeniya (ando esako Neyugato le Makyerikani them) tay ande Budpeshto te kidel tay publikisarel tradisyon le Romane, anume purane gilya tay biyinstumentalnoske gilya te shay arakhen len savore.
Avrutne phandimata
Shopni:Ungariya
Rosa Taikon
E Rosa Taykon (30 Eftatonay 1926) si Yek Romni andar o Svedo. Voy si rupunarni thay phirni.
Shopni:Svedoske Roma Shopni:Romane phirne
Ausejo de la Sierra
right|300px
Ausejo de la Sierra si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
Valery Novoselsky
O Valery Novoselsky si ekh Rom biyandilo kay Sovyetikano Khetanipen, akana Israelesko themutno, so shirdya i Roma Virtual Network (1999to bershesko), ekh network ando drakhalin (interneto) kiderindoi nevimata thay janglimata pa e Roma.
Avrune phandimata
Shopni:Roma
Gipsy.cz
thumb|right|250px|Gipsy.cz Gipsy.cz yek Romano Bashepeneskro grupa katar Praga, ande Chexiya, kerdjosavajli ando 2005to bersh.
Ext.
Shopni:Romane muzkake grupi Shopni:Chexiya
Chillán
right|215px Chillán si ek foro ande Chile. Kathe jivisaren 161.953 manusha (2002). Manushego butvaripen: 317/km².
Dikh vi
Shopni:Chile
Mortalismul creștin
Mortalismul creștin încorporează credința că sufletul uman nu este în mod natural nemuritor [1] [2] [3] [4] [5] și poate include credința că sufletul este neînțelegător imediat după moartea trupească, [6] [7] [ 8] [9] [10] un timp cunoscut sub numele de stare intermediară. „Somnul sufletului” este adesea folosit ca termen peiorativ, [11] [a] [14] astfel încât termenul mai neutru „mortalism” a fost folosit și în secolul al XIX-lea, [15] și „mortalism creștin” încă din anii 1970. [ 16] [17] [18] [19] [20] [21] [22]
Din punct de vedere istoric, termenul psihopanichism a fost de asemenea folosit, în ciuda problemelor legate de etimologie [b] [c] și de aplicare. [24] De asemenea, a fost folosit termenul de thnetopsychism; de exemplu, Gordon Campbell (2008) l-a identificat pe Milton ca fiind cel care crede în acesta din urmă [25], deși atât De doctrina Christiana [d], cât și Paradisul pierdut [e] se referă la moarte ca „somn”, iar morții sunt „înviați din somn” ". Diferența este dificil de identificat în practică. [26]
Barcones
right|300px
Mortalismul creștin
Punctele de vedere înrudite și contrastante ale vieții de după moarte includ reconcilierea universală, în care toate sufletele sunt nemuritoare (sau sunt muritoare, dar au continuitate universală) și, în cele din urmă, sunt reconciliate, și mântuirea specială [este necesară dezambiguizarea], unde o viață de apoi pozitivă este deținută exclusiv de unii suflete. Mortalismul creștin a fost predat de mai mulți teologi și organizații bisericești de-a lungul istoriei, în timp ce se confrunta, de asemenea, cu opoziția din partea unor aspecte ale religiei organizate creștine. Biserica Catolică a condamnat o astfel de gândire în al Cincilea Sinod al Lateranului ca „afirmații eronate”. Susținătorii includ figura religioasă din secolul al XVI-lea Martin Luther și figura religioasă din secolul al XVIII-lea Henry Layton, printre mulți alții.
Barcones
Barcones si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
Gadjo dilo
Gadjo dilo (rromanes standardizuime: Gaʒo dilo) si jekh filmo kaθar o berś 1997, reʒizisardo thaj xramosardo kaθar o Tony Gatlif. O maj baro kotor e filmosqo sas kerdo anθ-o gav Kreculeśti, cïra kilometrurǎ e Bukureśtǎθar, thaj anθ-o filmo khelen sar aktorurǎ vi thanutne Rromane manuśa.
Paramići
O Śtefan (Francuzikanes: Stéphane), jekh terno francuzikano anθar o Pariź, ʒal ka-i Rumunia. Vov rodel la gilavatorkǎ i Nora Luka, kë lesqo dad mindig/sagda aśundǎs la anglal te merel. Gelindoj p-o jekh paxome drom, maladǒvel e phureça e Izidoreça, kaj si jekh Rrom, thaj o Śtefan zumavel te phenel les anθar i Nora Luka. O mato Izidor aśunel ferdi jekh cïra Rromane alava thaj liel o Śtefan ka pesqo gav, manglindoj te sikavel les i Rromani ćhib. O Śtefan gïndil ke o Izidor kam ingǎrel les ka-i Nora Luka kana avel i vrjàmǎ, atunć ʒivel anθ-o Rromano gav beśindoj anθ-o kher e Izidorosqo varesave ćhona anθ-o sovthan e ćhavesqo e Izidorosqo sosqe adava si anθ-o phandavipen/phandajmos. O Izidor si lośalo ke si les o Śtefan sar musafiro vaj vizitutno, akharindoj les „lesqo Francuzikano” thaj lǎchǎrindoj e xale tiraxa e terne dromutnesqe. E avere Rroma na-i lenqe śukar o Śtefan anθ-o śird (vaj astaripen), thaj akuśen les anθ-i Rromani ćhib thaj gïndin ke vov si jekh dilo, keren les te phenel bilaćhe vorbe bi te ʒanel so phenel thaj vi te ʒal anθ-jekh càxra kaj niśte Rromnǎ nanǒven pen. Ama o Śtefan sikavel lenqe ke si patǐvalo thaj ke si lesqe śukar i Rromani muzika thaj o Rromanipen thaj von astaren te plaćan les, thaj o Śtefan dikhel sa e kotora e Rromane kulturaqe kana si jekh abǎv thaj jekh praxosaripen. I korkorri ʒeni anθ-o gav kaj del dùma cïra Francuzikanes si i terni Sabina, jekh Rromani khelavni kaj xulavdǎs pes kaθar laqo murś. Voj si phiravel biśukares leça anglutnes, numa e duj śirden te plaćal jekh avres kana ʒan khethanes anθ-e gava te keren inreʒistrarra pal-o tradicionàlo Rromano baśavipen. Ando milay o Shtefan tay  Sabina shay te hakyaren pe angoreste, vo arakhel ke nikon dajî hakyarel nichi ke motosardo.
Nagradostiya
Ande Thessaloniki, Yelenestan, o film, kerdo pe Yelenestan sar "Gadjo Dilo: There are still smiling gypsies" ("Aba si asamaste Romane" pe Romanes) dubisaylo o nagrada ando 41-to Thessaloniki Film Festival ando 1998to bersh.
Vilnius
miniatura|Vilnius Vilnius si o sherutno foro vi o bareder foro ande Lituaniya.
Xoakin Kortes
thumb|right|250px|O Xoakin Kortes.
O Xoakin Kortes (11 Duytonay 1969), Spaniyolikanes: Joaquín Cortés, si yek Romano khelavno andar i Spaniya. Biyandilo kay Kordoba (Andalusiya). Vov tay leski familiya gele kay Madrid (1981) thay kothe o Xoakin shirdya te siklyovel sar te khelel mishto. Ando 1992to bersh vov kerdya leski trupa so xamisardya o flamenko, o baleto tay o moderno khel. Ando 1995to bersh vov kheldya duye filmonge, La flor de mi secreto ("Miri garavdi luludi") tay Flamenko. Ando 2000 bersh kheldya dro TV-seriyalo Gitano ("O Rom"), ando 2004 - dro filmo Vaniglia e Cioccolato.
Shopni:Spaniyake Roma
Baraona
right|300px
Baraona si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
Talca
Talca si ek foro ande Chile. Kathe jivisaren 201.797 manusha (2002). Manushego butvaripen: 872/km².
Dikh vi
Shopni:Chile
Chicago
440px
Chicago si o foro ande PhSA.
Beratón
right|300px
Chicago
O Chikago si o trìnto bareder diz anθ-i Amèrika. O diz si palal o baro pani Michigan, kaj si jekh maśkar ël avere bare panănθe sar o Superior, Huron, Erie thaj Ontario.
Anθ-o Chikago si but migrantură vaj manuśa kaj si len migrantură anθ-o lenqo familiaqo phuraniben. But manuśa kaθar ël Èstosqi pàrtia ël Efròpăθar aresle te beśen anθ-o Chikago k-o agor ël deś-u-enăte śeliberśesqo.
O Chikago si vi butprinʒardo sar o diz kaj kerdăs hajdućikane lovenkerindoj biznismèjnă sar o Al Kapòn vaj avere gangstèrură.
O fìlmo Home Alone kaj khelel-pe o terno Mcauley Caulkin sas phendo te nakhel-pes anθ-o Chikago.
Dikh vi
Al Kapòn
Home Alone
Illinois
Katarina Taikon
E Katarina Taikon (29 Yuliyo 1932 kay Almby, Örebro - 30 Decembra 1995 kay Ytterhogdal, Hälsingland) sas ekh Romni andar o Svedo. Voy lekhavdya e lila Katitzi thay sas phirini (aktorni) ande varesave filmurya.
Chicago
Dikh vi
Shopni:PhSA
Katarina Taikon
Shopni:Svedoske Roma Shopni:Romane phirne
Bayubas de Arriba
Bayubas de Arriba si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
Ronald Lee
O Ronald Lee sas jekh Rrom kaθar i Kanada kaj kerdăs butĭ vaś ël Rromane ćhaćhimata thaj vi p-i Rromani ćhib, xramosarindoj duj alavarură thaj jekh sikliaribnasqi pustik (Das-dùma Rromanes, 2005).
Pesqi familia sas andar e Kanada numa vov barilias and-i Bari Britania kana sas o Dùjto Mariben ël Lumeaqo. Kana gelo palpale and-i Kanada laćhiardias pesqi Rromani chib isindoj les so maj but laćhe kontàktură öl Rromença kothe an-o fòro Montreàlo.
Anθar ël berśesθar 1965 vov kerdăs butĭ anθ-i Kris Romani, zumavindoj te laćhărel ël relàcie maśkar ël Rromenθe vi ël Gaʒenθe thaj te organizisaren pen ël Rroma, thaj pala 1970, aźutisardăs ël Rroma kaj naśle kaθar i Loli vaj Komunistikani Èvròpa.
Borjabad
right|300px
Ronald Lee
Vov siklărdăs k-o Universitèto ël Torontòsqo p-o Rromano Buxlăriben. Xramosardăs jekh Rromano alavari p-o endajalèkto ël Kaldaraśenqo thaj jekh lil p-o siklăriben ël Rromane ćhibăqo.
Borjabad
Shopni:Soriya (provinciya)
Ronald Lee
Vov mulo p-o 26-to januàro 2020.
Lekhavimata
Shopni:Kanadake Roma
Kanada
miniatura|dreapta|120px|Kanada E Kanada si jekh them anθ-i Nortuni Amerika.
Katunica
Katunica si o romni foro ande Bulgariya. Kathe jivisaren 2376 manusha (2010).
Kanada
Ćhibă
Anθ-i Kanada si duj bare ćhiba, thaj kadale chibă si e francuzicka thaj i englezicka.
Katunica
Shopni:Bulgariya
Beljiya
O Thangaripen Beljiyako vay Beljiya si yek Them andi Ovestuni-Evropa, membro le Evropikane Yekipnasko tay la OTNAko.
Kanada
Ćhibă
So maj but ʒene kaj den dùma francuzicka beśen anθ-o Québec (vaj Kèbek), kaj arakhas o baro foro o Montreàlo. Ama si vi avere maj tikne komunitetură kaj e manuśa vakăren francuzicka, sar anθ-o Winipègo.
Beśen vi but Anglutne Nàcianqe manuśa anθ-i Kanada kaj vakăren avere chibă sar i Ojibwekani ćhib sar egzèmplo.
Primyêr Ministar Justin Trudeau
Rita Ora
O Rita Ora si yek gilavni andar e Kosova.
Bogotá
Bogotá si o sherutno foro vi o bareder foro ande Kolombiya.
Shopni:Kolombiya
Bayubas de Abajo
right|300px
Bayubas de Abajo si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
Blacos
right|300px
Blacos si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Berlanga de Duero
right|300px
Berlanga de Duero si yek gav kay Provinsya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya tay Leon (Spaniya).
Linares, Chile
Linares si ek foro ande Chile. Kathe jivisaren 83.249 manusha (2002).
Berlanga de Duero
Shopni:Soriya (provinciya)
Linares, Chile
Dikh vi
Shopni:Chile
Roby Lakatos
Roby Lakatos (*1965 ande Peshta) si ek ungarikano-romano lavutari.
Lesko trajo
Roby Lakatos si anda Lakatos-Dinastia. Voj si anda familia anda Bihari János.
Voj sityilas ando Béla Bartók Konservatorium ande Peshta.
Albuma
Shopni:Muzika ungaricki
Superbarodvip
Yek Superbarodvip si yek kotor la Phuvyako so anderyarel buteder sar yek Barodviposko kraton. Eurasiya tay le Amerikurya si akanutne superbarodvipturya.
Shopni:Phuvipen
Bliecos
Bliecos si ekh gav kay Provinciya Soriya, ande Komunitatya Kastiliya thay Leon (Spaniya).
Shopni:Soriya (provinciya)
Cabrejas del Campo
right|300px
Shopni:Soriya (provinciya)
Mumbai
E Mombay (IPA:, Marathi/Hindi: मुंबई), vi janglo pe anglezikanes (akana biprinjardo) sar Bombay, si o sherutno foro le Staturya tay teritorurya la Indiyakexstatesko Maharashtra tay o foro le bareder ginesko manushengo andar Indiya (Bharat), opretele 13 miliyonurya (2006). I Mômbay si kay Dvip Salsette, pi ovestutni rig la Maharashtrayaki. Le avere tikne forurensa so truyaren la avel yek forutno umal, o panjto andar sa i lumya (buteder sar 20 miliyonurya manusha).
Mumbay si o sherutno foro le Bharatesko kidipnasko. Kathe si institusiye sar Reserve Bank of India (RBI), o Bombay Stock Exchange (BSE), o National Stock Exchange of India (NSE). O foro si o kher la industriyako fimlengi tay durdikhpnengi pe hindi chib, jangli sar Bollywood. Ando Mombay si vi yek nasyonalno parko, o Sanjay Gandhi Nasyonalno Parko.
Manusha
Shopni:Bharat
Rusikani chhib
E Rusikani Chib vay Rusikanes (русский язык - russkiy yazik) si e may labyardi Slavikani Chib, lekahvdi/ramosardi e Kirilikane lekhipenasa.