cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kielitiedo Kirjalližusluvettelo
Bogdanova, L. Karjalazien elaigu : tekstukogomus : (livvin murdehel) / L. Bogdanova, O. Žarinova. – Petroskoi, 2005.
Bogdanova, L. Karjalan kielen harjoituskogomus : 3-4. luokku : livvin murdehel / L. Bogdanova, T. Ščerbakova. – Petroskoi : Periodika, 2006.
Bogdanova, L. Karjalan kielen harjoituskogomus : 3-4. luokku : livvin murdehel / L. Bogdanova, T. Ščerbakova. – Petroskoi : Periodika, 2004.
Bogdanova, L. Karjalan kielen harjoituskogomus : 5. luokku : livvin murdehel / L. Bogdanova, S. Kondratjeva. – Petroskoi : Periodika, 2006.
Bogdanova, L. Karjalan kielen harjoituskogomus : 5. luokku : livvin murdehel / L. Bogdanova, S. Kondratjeva. – Petroskoi : Periodika, 2004.
Boiko, T. Karjalan kielen uardehet. – Petroskoi : Karjala, 1996.
Boiko, T. Oma sana : luvendukniigu liugiläzii algukluassoin lapsii näh. – Petroskoi : Karjala, 1993.
Bubrih, D. Metodičeskoit nevvonnat : 3-4 klassan grammatikkah školilla varoin / D. Bubrih, A. Beljakov. – Moskva : Gosudarstvennoi učebno-pedagogičeskoi izdateljstva, 1936. Gilojeva, N. Karjalan kielen livvin murdehen algukursu / N. Gilojeva, S. Rudakova - Petroskoi, 2009.
Dudkina, J. Luvendakniiga : karielazin vanhemmiin kirjan opassunda školilla varoin. – Moskva : Gosudarstvennoi učebno-pedagogičeskoi izdateljstva, 1936.
Fenno-Ugrica : juhlakirja Lauri Postin kuusikymmenvuotispäiväksi, 17.3.1968. - Helsinki : Suomalais-Ugrilainen Seura, 1968.
Fortunatova, J. J. Kniiga luvendah varoin : enzimäne opassundavuosi. 1. čuasti / kiänettih K. Smirnova, S. Sokolov. - Moskva : Učpedgiz, 1933.
Fortunatova, J. J. Kniiga luvendah varoin : toine opassundavuosi. 2. čuasti / kiändi A. Beljakov. - Moskva : Učpedgiz, 1933.
Fortunatova, J. J. Luvendakniiga : alguškolan enzimäzella klassalla varoin. 1. čuasti. - Moskva : Gosudarstvennoi učebno-pedagogičeskoi izdateljstva, 1938.
Fortunatova, J. J. Luvendakniiga : alguškolan toizella klassalla varoin. 2. čuasti. - Moskva : Gosudarstvennoi učebno-pedagogičeskoi izdateljstva, 1939.
Fortunatova, J. J. Luvendakniiga : alguškolan toizella klassalla varoin. 1. čuasti / kiännettih K. Smirnova, S. Sokolov. – 2. izdanja, kohennettu. - Moskva : Gosudarstvennoi učebno-pedagogičeskoi izdateljstva, 1935.
Fortunatova, J. J. Luvendakniiga : toine opassundavuosi. 2. čuasti. / kiändi A. Beljakov. – 2. izdanja, kohennettu. - Moskva : Učpedgiz, 1934.
Harjoituksie vienankarjalaksi : (Iänneoppi. Substantiivi). – Petroskoi : Petroskoin valtionyliopiston kustantamo, 1999.
Il`jina, O. M. Karjalan kielen harjoituskogomus. Nominat : livvin murdehel / O. M. Il`jina, J. V. Bogdanova, L. F. Markianova. – Petroskoi : Petroskoin valtionüliopiston kustantamo, 1998.
Il`jina, O. M. Karjalan kielen harjoituskogomus. Nominat : livvin murdehel / O. M. Il`jina, J. V. Bogdanova, L. F. Markianova. – 2. pain. , muuttumaton. – Petroskoi : Petroskoin valtionüliopiston kustantamo, 1999.
Il`jina, O. M. Karjalan kielen harjoituskogomus. Verbit. Infinitiivat. Partisiipat. Adverbit : livvin murdehel / O. M. Il`jina, J. V. Bogdanova, L. F. Markianova. – Petroskoi : Petroskoin valtionüliopiston kustantamo, 2000.
Pušnoi
Pušnoi on pos’olku Karjalan tazavallas Belomorskan piiris. Se kuuluu Sosnovetsan kyläkundah. Pos’olku sijaiččou Alinelammen rannal.
Kielitiedo Kirjalližusluvettelo
Karjalan kielen näytteitä : Ent. Poventsan ja Kemin kihlakuntien karjalaismurteita. III. / alkus. Eino Leskinen. – Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1936.
Pušnoi
Pos’olkas on keskiškola da lapsien päivykodi. Enne tiä oli laitos, kudamas kazvatetah tundrureboidu da norkua. Nygöi sidä ei ole. Rahvas ruadau lespromhozas, školas da muulois ruadokohtis.
Kielitiedo Kirjalližusluvettelo
Karjalan kielen sanakirja. Toinen osa : K / toim. P. Virtaranta. - Helsinki : Suomalais-ugrilainen Seura, 1974.
Pušnoi
Pos’olkan vahnu nimi oli Kurjuvuaru (ven. Kurjavarakka).
Rahvahan lugumiäry
Kategourii:Belomorskan piiri
Kielitiedo Kirjalližusluvettelo
Karjalan kielen sanakirja. Kolmas osa : L - N / toim. P. Virtaranta. - Helsinki : Suomalais-ugrilainen Seura, 1983.
Karjalan kielen sanakirja. Viides osa : R - S / toim. P. Virtaranta. - Helsinki : Suomalais-ugrilainen Seura, 1997.
Karjalan kielen sanakirja. Kuudes osa : T - Ö / [toim. R. Koponen, M. Torikka, L. Joki]. - Helsinki : Suomalais-ugrilainen Seura, 2005.
Karjalan kieli. 1 : Petroskoi, Periodika, 2007.
Karlova, O. Opastukka vienankarjalaksi : Opassuksen Federaliagenssi Korkeimman ammattiopassuksen valtijon opassuslaitos Petroskoin valtion yliop. - Petroskoi, 2008.
Karlova, O. Vienankarjalan alkeiskuršši – Petroskoi : Verso, 2011.
Kočerina, J. Opastummo livvin kieldü = Opassamma vienan kieltä : opastusozuttelii abukniigu lapsile, opastujile da vahnembile – Petroskoi : Periodika, 2004.
Kuz'mič, T. J. Vienankarjalan oppikirja : 3. luokka / Kuz'mič T. J., Pankratjeva J. V. ; Petroskoi, 2011.
Leskinen, E. Karjalan kieleen kohdistuneesta tutkimuksesta ja harrastuksesta. – eripain. julkaisusta ”AKS:n tie”. - Helsinki ; Porvoo : WSOY, 1937.
Lyydiläisiä tekstejä = Lüdishe Texte : 1. Osa / kerännyt, kääntänyt ja julkaissut P. Virtaranta. - Helsinki : Suomalais-ugrilaisen Seura, 1963.
Lyydiläisiä tekstejä = Lüdishe Texte : 3. Osa / kerännyt, kääntänyt ja julkaissut P. Virtaranta. - Helsinki : Suomalais-ugrilaisen Seura, 1964.
Lyydiläisiä tekstejä = Lüdishe Texte : 5. Osa / kerännyt, kääntänyt ja julkaissut P. Virtaranta. - Helsinki : Suomalais-ugrilaisen Seura, 1984.
Lyydiläismurteiden äännehistoria. 2 : Vokaalit / kirjoittanut A. Turunen. - Helsinki : Suomalais-ugrilaisen Seura, 1959.
Makarov, G. Eräs reduplikatiivinen yhdyssanatyyppi karjalan kielessa. – eripain. - 1967.
Markianova, L. Karjalan kielioppi : 5.-9. luokku : livvin murdehel. – Petroskoi : Periodika, 2002.
Markianova, L. Kirjuniekku : opastundukniigu 2. kluasan liügiläzii lapsii näh. - Petroskoi : Karjala, 1992.
Markianova, L. Livvin murdehen morfolougii. Nominat da abusanat : opstusmoniste. - Petroskoi : Petroskoin valdivonüliopisto, 1993.
Markianova, L. Karjal-venäläine sanakniigu : [livvin murdehel] : läs 8 000 sanua / L. Markianova, T. Boiko. - Petroskoi : Karjala, 1996.
Markianova, L. Aberi : karjalan kielel liügiläzii lapsii näh / L. Markianova, Z. Dubrovina. - Petroskoi : Karjala, 1990.
Markianova, L. ABERI : karjalan kielel liügiläzii lapsii näh / L. Markianova, Z. Dubrovina. - Petroskoi : Periodika, 2001.
Markianova, L. Tekstukogomus paginurokkoih näh : livvin murdehel / L. Markianova, O. Il`jina, N. Kuz`mina. - Petroskoi : Petroskoin valdivonüliopiston kustantamo, 1994.
Melnik, E. Űmbäristö. Karjal : ruadotetratti № 2 : opastusvälineh 2. Luokan opastujille / kiändi L. Markianova. - Petroskoi : Karjalan valdivolline pedagoguüliopisto, 2001.
Miloradova, A. A. Bukvari / A. A. Miloradova. - Mosku : Ucpedgiz, 1933.
Palmeos, P. Karjalan valdai murrak. - Tallinn, 1962.
Pankratjeva, J. V. Karjalan kieli : 2. luokka / J. V. Pankratjeva, T. J. Horosilova. - Petroskoi : Periodika, 2008.
Pahomov, M. Tervheks ! : lugendkird` : Kuj`rven lüüdin kielel / Pahomovan Miikul, Potašovan Lid`a. - Helsingi : Lüüdilaane Siebr, 2007.
Punttila, M. Impilahden karjalaa. – Helsinki, 1992.
Rautio, A. Lukukirja. II oppivuosi. - Petroskoi : Valtion kustannusliike kirja. - 1933.
Remsujeva, R. Ihmeh-HETE : joka lapsen lukukirja. – Petroskoi : Periodika, 1999.
Rugojeva, L. Harjoituksie vienankarjalaksi : adjektiivit, numeraalit, pronominit / L. Rugojeva, T. Medvedeva. – Petroskoi : Petroskoin valtionyliopiston kustantamo, 2000.
Smirnov, P. P. Bukvari : karielaziin vanhemmiin kirjan opassunda školilla varoin. – 3. Idanja. – Moskva : Gosudarstvennoi učebno-pedagogičeskoi izdateljstva, 1936.
Smirnov, P. P. Karielan kielen programma : Moskun karielazella alguškolalla varoin. – Moskva : Gosudarstvennoi učebno-pedagogičeskoi izdateljstva, 1933.
Smirnov, P. P. Kolhozoin puoleh : bukvari suurilla varoin. – Moskva : Čentrizdat, 1931.
Smirnov, P. P. Metodičeskoit nevonnat : bukvarih i 1-2 klassan alguškolalla varoin. – Moskva : Gosudarstvennoi učebno-pedagogičeskoi izdateljstva, 1934.
Smirnov, P. P. Karjalan kielen učebnikka alguškolalla varoin. Enzimäne čuasti : Grammatikka i kirjutanda / P. P. Smirnov, A. A. Miloradova. – 3. izdanija. – Moskva : Gosudarstvennoi učebno-pedagogičeskoi izdateljstva, 1937.
Smirnov, P. P. Karjalan kielen učebnikka alguškolalla varoin : 1-lla i 2-lla klassalla varoin. Enzimäne čuasti : Grammatikka i kirjutanda / P. P. Smirnov, A. A. Miloradova. – 3. izdanija. – Moskva : Gosudarstvennoi učebno-pedagogičeskoi izdateljstva, 1935.
Afon Teifi
Afon Teifi on jogi Kymrinmuas. Se algau Llyn Teifi -järvespäi Ceredigionan muakunnas da laskou Bae Ceredigion -lahteh Aberteifin linnan kohtal Ceredigionan da Sir Benfron muakundien rajal. Joven suul sijaiččou Ynys Aberteifin suari.
Kielitiedo Kirjalližusluvettelo
Smirnov, P. P. Karjalan kielen učebnikka alguškolalla varoin : 1-lla i 2-lla klassalla varoin. Enzimäne čuasti : Grammatikka i kirjutanda / P. P. Smirnov, A. A. Miloradova. – Moskva : Gosudarstvennoi učebno-pedagogičeskoi izdateljstva, 1937.
Afon Teifi
Kategourii:Kymrinmuan jovet
Kielitiedo Kirjalližusluvettelo
Stepanov, F. Upraznenjoin sbornikka karielan kieldä müöte : načaljnoilla školalla varoin 1-lla i 2-lla klassoilla. Enzimäne čuasti. – Moskva : Gosudarstvennoi učebno-pedagogičeskoi izdateljstva, 1936.
Ščerbakova, T. Pajun kukkazet – keviän viestit. – Petroskoi : Periodika, 1999.
Talo eläy tavallah : (tekstikokomus vienankarjalaksi) / Opassuksen Federaliagenssi Korkeimman ammattiopassuksen valtijon opassuslaitos Petroskoin valtijon yliop. ; Zaikov P., Tarasyk M.Petroskoi, 2008.
Teksteja pakinatuntija varten. – Petroskoi : Petroskoin valtionyliopiston kustantamo, 1994.
Turunen, A. Lyydiläismurteiden äännehistoria. I : Konsonantit. – erpain. Suomalais-ugrilaisen Seuran toimitusten LXXXIX:stä osasta. – Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1946.
Volkov, A. Kieli meijän : vallitut kirjutukset karjalan rahvahan elämizeh da kielen puolistuksen näh / Aleksandr Volkov. - Petroskoi : Periodika, 2012.
Grigorii Makarov
Grigorii Nikolajevič Makarov (1918—1972) – nevvostoaijan tiedomies, filolougien kandiduattu, etnogruaffu, ven’a-karjalazen da karjal-ven’alazen (livvin murdehen) sanakirjan luadii.
Kielitiedo Kirjalližusluvettelo
Zaikov, P. Karjalan kielen kielioppi. 5-9. – Petroskoi : Periodika, 2002.
Grigorii Makarov
Rodivundu
Rodivui 23. pakkaskuudu Sammatuksen kyläs Anuksen piiris karjalazeh pereheh.
Kielitiedo Kirjalližusluvettelo
Zaikov, P. Karjalan kielen kielioppie. 1 : Iänne- ta muoto-oppie : opetusmoniste. – Petroskoi : Petroskoin valtionyliopisto, 1992.
Grigorii Makarov
Opastundu
Sai korgeiškolan opastuksen, oli enzimäine sammatukselazis, ken sai korgeiškolan opastuksen. Loppi aspirantuuran, väitti filolougien kandiduatakse.
Kielitiedo Kirjalližusluvettelo
K K K
Grigorii Makarov
Ruado
Ruadoi opastajannu, kanzalliskielizien lehtilöin ruadojoukkoh kuulumattomannu toimittajannu. Hänen piälimäine ruado oli Karjalan tiedokeskuksen Kielen, literatuuran da histourien instituutas, kus häi enämbän kahtukymmendy vuottu keräi da tutki karjalastu kielimaterjualua, piästi ilmah mondu tiedokirjutustu da kirjua.
Julgavot
Jälles Grigorii Makarovan kuolendua nähtih päivänvalgien vie kolme kniigua, kudamien pohjannu on Makarovan kerätty materjualu.
Linkit
http://illhportal.krc.karelia.ru/section.php?plang=r&id=78
Kategourii:Karjalazet
Li Bai
Li Bai (sežo muvvos Li Po, 701-762) oli Tan-kavven kitailaine runoilii. Hänet tundietah poezien kuolemattomannu neroniekannu. Li Bai on yksi kitailazen kirjalližuon histourien kunnivokkahimis runoilijois da yksi muailman suurimis runoilijois, kui Dante da Petrarka, Nizami da Firdousi, Puškin da Shakespeare.
Li Bai kirjoitti läs 1100 tevostu, läs tuhat niilöis on runuo. Häi käytti eriluaduh runomittoi. Kielen da stil’an mugah Li Bain runot ollah spontuanizembii da luonnollizembii migu monil hänen aigalazil. Hänen luomisruavos Tanan kavven hengi on kuvattu ylen kirkkahasti. Li Bai puaksuh sivotah daosizmah. Tämä on tärgei aspektu hänen tevoksis. Omas luomisruavos Li Bai oppiu yhtistiä selgei nägemys konfutselaižuon muailmah huavehellizen daolaižuonke.
Li Bai kuoli alkogoulimyrkytykseh. Runoilijan muistomerki sijaiččou Tz’an’-linnas. Li Bain kunnivokse nimitettih krateru Merkuries. Li Bai tundietah Ezra Paundan ruadoloin, Gustav Maleran muuzikan da Hans Betgen kiännöksien periä.
Kiiškoi
Kiiškoi libo joršši on ahvenien heimoh kuului pieni kala.
Lähtiet
K
814
Ken kuoli sinä vuon
814
8. tuhukuudu
8. tuhukuudu on 39. vuvven päivy grigorianskoin kalenduaruan mugah. Vuvven loppussah on 326 (327. kargavusvuon) päiviä.
Poitamojärvi
Poitamojärvi on järvi, kudai on sijoitannuhes Karjalan tazavallan Suojärven piirin Naistenjärven kyläkunnan alovehel.
8. tuhukuudu
Ken kuoli sinä piän
8. tuhukuudu
Poitamojärvi
Järven pinduala on 1,1 km², vezibasseinan ala on 26,9 km². Järven pindu on 178,7 metrii korgiembi meren pindua.
Thaimua
thumb|Thaimua
Poitamojärvi
Järvespäi lähtöy Poitamo-oja, kudai laskeh Ala-Matkalambeh.
Thaimua
Thaimua libo Thaimuan kunigaskundu, vuodessah 1939 da vuozinnu 1945-1948 Siam on Liideh-Azies. Se sijaiččou Indokitain niemimuan lounuas da Malakan niemimuan pohjoisozas. Päivännouzus Thaimua rajoittuu Kambodžanke da Laosanke, päivänlaskus Mjanmaranke, suves Malaizienke. Thai-nimi tarkoittau vällysty. Piälinnu on Bangkok. Muan pinduala on 514 000 km². Thaimuan rahvahan lugumiäry on 70 498 494 hengie.
Poitamojärvi
P P P P
Priäžan lyydilaižed sananpolved
Priäžan lyydilaižed sananpolved -kirjas on sananpolvie karjalan kielen lyydin murdehel Priäžän čupulpäi. Kirju piäzi ilmah vuvvennu 2012 Periodika-julguamos.
Lyydiläzen materjualan keriändy
Karjalan tiedokeskuksen Kielen, literatuuran da histourien instituutas mennyt vuozisuan puolivälis oli pandu algu karjalazen folklouran keriändäle. Samal aigua tutkijat kerättih sananpolviloi da sananpiälöi. Tämän ruavon tuloksennu rodih Grigorii Makarovan ilmah piästettu kirju ”Karjalazet sanapolvet, sananpiät da arbaitukset”. Sit kirjas tutkii kehitti rahvastu keriämäh da työndämäh instituuttah sananpolviloi.
Sananpolviloin hyvänny tiedäjänny oli lyydiläine Anna Samsonova Priäžäspäi. Häi oli intellegentnoi da opastunnuh inehmine. Vuvvennu 1960 kylmykuul häi työndi instituuttah enzimäzen kirjazen. Sit oli kaksikymmen sananpolvie karjalakse, net oli kirjutettu kirillitsal. Nenga zavedihes inehmizen da instituutan yhtehine ruado, kudaman aigah Anna Samsonova työndi läs tuhattu sananpolvie da sanondua. Tutkijat käytettih hyväkse tädä materjualua. Suomes vuvvennu 1971 piästettih ilmah Priäžän lyydiläzet sananpolvet -kirju Suomelas-ugrilazen seuran kannatuksel. Kirju on kahtel kielel lyydikse da suomekse.
Kirjan syväindö
Kirju “Priäžan lyydilaižed sananpolved” on enzimäine Ven’al painettu, kus on sananpolvie karjalan kielen lyydin murdehel. Kirjan pohjannu rodih Grigorii Makarovan luajittu da Suomes ilmah piästetty kirju “Priäžän lyydiläzet sananpolvet”. Priäžan lyydilaižed sananpolved -kirjah niškoi Grigorii Makarovan poigah Viktor Makarov kiändi sen materjualan da algusanat ven’akse.
Priäžan lyydilaižed sananpolved -kirjas kai materjualu on juattu teemoin mugah, sendäh on helpo löydiä pättävy sanondu tarvittavah šeikkah libo tapahtumah. Materjualu on rikas da suuri, sit hyvin nägyy karjalazen rahvahan viizahus da mielevys.
Kategourii:Kirjalližus
1903
Ken kuoli sinä vuon
1903
Mruamoru
Mruamoru (muinas-gretsien kieles μάρμαρος — «valgei libo läpettäi kivi») on mägilaji, kudai rodieu kal’tsiitas libo dolomitas metamorfizman hyvyös.
Mruamoran kogomus
Mruamorah kuuluu kal’tsiittu da toizien minerualoin sevoitehtu, da orguanistu yhtistehty. Nämmis sevvoittehis rippuu mruamoran luadu, net parandetah libo pahendetah mruamoran čomenduskygyy. Mruamoran väri sežo rippuu nämmis sevoittehis. Enimil värikkähil mruamoroil on kirjavu väri. Rauduoksiidu luadiu mruamoran ruskiekse, toiči valpahanrouzovoikse; raudusul’fiidu – sinizen mustakse; silikuatat, kudamis on ruadua, – vihandakse; limonit da ravvan da margantsan karbonuatat – keldazekse da muzavanruskiekse. Harmualois, taivahankarvazis da mustis mruamorois on grafiittua da biitumua.
Mruamoran suandukohtat
Mruamorua on joga muas. Ven’al enzimäzikse ruvettih käyttämäh mruamorua Karjalaspäi. Se on valpahankeldastu värii omaluaduzien kuvienke. Karjalaine mruamoru čomendau Talvidvorčan, Kazanskoin da Isaakijevskoin kiriköt Piiteris. Kuulužat oldih Karjalan Tivdien da Luadoganrannikon mruamoran suandukohtat. Eräs kudamis on Ruskealas. Urualal on käytetty hyväkse enämbi 20 mruamoran suandukohtua. Sibiris da Altail tietäh enämbi 50 mruamoran suandukohtua, ga aktiivizesti ruatah vaiku kolmes.
Rajan tagua hinnois pietäh Itualien mruamorua. Adamanaijois kuulužat oldih Gretsien mruamoran suandukohtat.
Mruamoran käyttö
Ammuzis aijois mruamorua käytetäh rakendamizes: taloloin da avvopäččilöin piälystämizes, stolalaudazien luadimizes, lattieloin da seinien päilystämizes, mozuajikkoin luadimizes da pertilöin syväinpuolien čomendamizes. Sidä käytetäh sežo mustopaččahien luadimizes.
Vie erähii vahnoi perindölöi on mruamoran käyttö saduloin da puustoloin čomendamizes. Mruamoral piälystetäh fontuanoi, pordahien käzipuuloi, lebokodazii.
Mruamoras azuttuloi laudoi käytetäh elektrotehniekäs. Mruamorujauhuo käytetäh muatalovuos. M
Persien
Persien (پارسی) on eräs Aazien kielisty. Persien kieldy pagizou 110 miljoonua ristikanzua. kaikis enämbi pagizijua on Iran, Afganistuanu da Tadžikistuanu.
Kategourii:Aazien kielet Kategourii:Kielet
Kiiškoit
Kiiškoit (Gymnocephalus) ollah ahvenien heimoh kuului kalasugu.
Lehtiniemi
Lehtiniemi on kylä Karjalan tazavallas Kondupohjan piiris Käppäsellän kyläkunnas.
Se sijaiččou Uunitsan jovensuus.
Rahvahan lugumiäry
Kategourii:Kondupohjan piiri
Amerikanmeritedri
Amerikanmeritedri (Melanitta americana) on lindu.
A A
Barentsanmeri
thumb|300px|alt=Barentsanmeri|Barentsanmeri
Barentsanmeri (enne 1853 – Murmanmeri) on Pohjazen jiämeren reunumeri. Sen randumuat ollah Ven'a da Norviegii. Meren rajal ollah Jevroupan pohjaine rannikko sego Špicbergen-, Franca-Iosifan mua- da Novaja Zeml'a- suaristot.
Barentsanmeren pinduala on 1424 tuhattu km², suurin syvys – 600 m. Se on manneralustal sijoitunnuh meri. Pohjais-Atlantiekan virran periä meren lounaine oza ei jiävy talvel. Meren liidehozua sanotah Pečoranmerekse. Barentsanmeren suuret portat ollah Murmansk da Vard'o (Norviegii). Enne Tostu muailman voinua Barentsanmeren portannu oli vie yksi portu – Petsamo (Suomen ainavo jiädymätöi portu).
Jälgiaigua Ven'an Federacii da Norviegii (sego toizet valdivot) pietäh alovehellizii kiistupaginoi, kudualoin kohtannu on Špicbergenan puoleh menii Barentsanmeren randu.
B B
Väinö Kaukonen
Väinö Kaukonen (18. kevätkuudu 1911, Kuopio – 4. ligakuudu 1990, Helsinki) oli suomelaine professoru da literatuuran tutkii.
Kaukozen tutkimustiemoinnu oldih Kalevalan kul’tuuruhistourii da Elias Lönnrot. Vuvvennu 1939 mies puolisti väitösruavon, sen tiemannu oli Vahnu Kalevala. Vuozinnu 1956-1962 Kaukonen ruadoi Helsinkin yliopiston oman muan literatuuran docentannu, vuozinnu 1962-1974 oli abulaisprofessorannu. Häi oli johtoruavos Nevvostoliittoinstituutas da Suomi-Nevvostoliitto-Seuras, vuozinnu 1967-1974 oli suomelas-vengrielazen kul’tuurukomitietan paginanvedäjänny.
Vuvves 1941 Väinö Kaukozen mučoikse tuli rahvahantutkii Toini-Inkeri Kaukonen.
Vuozinnu 1942-1943 Kaukonen kävyi Karjalah, kus kirjutti rahvahaspäi äijän karjalastu runuo da keräi muudugi fol’klourumaterjualua. Karjalazis kylis Kaukonen luadi äijän fotokuvua, niilöis voibi nähtä rahvahan pruazniekkoigi. Kaukonen yhtyi Nevvostoliiton da Suomen yhtehizen Sampo-fil’man käzikirjutuksen valmistamizeh. Fil’mua kuvattih vuvvennu 1959. Vuvvennu 1974 Väinö Kaukonen rodih Petroskoin valdivonyliopiston kunnivoitetukse tiedodouhturikse.
13. pakkaskuudu
13. pakkaskuudu - 13. vuvven päivy grigorianskoin kalenduaruan mugah.
Ken kuoli sinä piän
P
Riukiunkurmoi
Riukiunkurmoi (Scolopax mira) on kurmoloin heimoh kuului lindu, kudai eläy vai Riukiusuaril.
R
1981
Ken kuoli sinä vuon
1981
Maen y Bugail
thumb|250px|right|Maen y Bugail
Kategourii:Ynys Mônan suaret
2. elokuudu
2. elokuudu — 214. vuvven päivy (215. päivy kargavusvuon) grigorianskoin kalenderin mugah. Vuvven loppussah on 151 päiviä.
Ken kuoli sinä piän
E
Mustukaglu-uikku
thumb|300.px|alt=Mustukaglu-uikku|Mustukaglu-uikku
Mustukaglu-uikku (Podiceps nigricollis) on uikkuloin heimoh kuului lindu.
M M
Ramenci
Ramenci on eländykohtu, kudai kuuluu Karjalan tazavallan Segežan piirin Papinkosken kyläkundah.
Hiisi
Kategourii:Karjalaine kul'tuuru
Ramenci
Vie sama nimi on Okt’abr’skoin raududorogan Petroskoin ozaston stansiel. Stansii on sijoitannuhes 615. kilometril raududorogal Karhumägi - Segežu.
Ristusorzu
thumb|300.px|alt=Ristusorzu|Ristusorzu pienoiskuva|Tadorna tadorna Ristusorzu on lindu.
Kogo da nägö
Piduhus: 55-65 cm Siibien agjuväli: 100-120 cm Paino: 800-1130 g
Ohotanmeri
thumb|300px|alt=Ohotanmeri|Ohotanmeri
Ohotanmeri on Tyynenmeren meri, kudai eruou sit Kamčatka- niemimual, Kuriilisuaristol sego Hokkaido- suarel. Meren rajal ollah Ven'a da Japounii. Endine nimi on Kamčatkanmeri.
Pinduala on 1603 tuhattu km². Keskisyvys on 1780 metrii, suurin syvys on 3916 metrii. Meren päivänlaskuoza on manderen lačun ozan piäl, sie on pieni syvys. Ligakuus oraskuussah (libo kezäkuussah) meren pohjaine oza on jiän ual. Liidehoza ei jiävy. Pohjaine rannikko ei ole oigei. Ohotanmeren koillizes on suurin lahti — Šelihovan lahti. Päivännouzupuolen Kamčatka- niemimuan randuliiniel ei ole lahtie. Päivänlaskupuolen randuliinii ei ole oigei — sie ollah Sahalinanlahti da Šantarskoin meri.
Kalastus (lohi, sel'di, mintai, moivukuor'oi, navuagu da toizet kalarovut), merisyömizet (kamčatkan meriruakku). Sahalinan jalustal suahah neftii, kivihiildy sego luondoguazuu. Piäportat ollah: manderel
Vuvven 2014 kevätkuun 15. päiväs algajen, Yhtistynyzien kanzukundien piätöksen mugah Ohotanmeri kogonah kuuluu Ven'an yksinomaizeh ekonoumiekkualoveheh (poikkevuksennu on pieni Hokkaido-suaren rajal olii oza).
Motoranke veneh
Motoranke veneh libo kuateri on kaikkien laivoin pienin. Niidy käytetäh ihan ku suurien laivoin mugah: voibi niilöil vediä vetty myö rahvastu, gruuzulaivat, turistulaivat, pelastusvenehet, rajoinvardoiččijat venehet.
Ohotanmeri
O O
Motoranke veneh
Piäero mottorvenehis da laivois rippuu motoran vedoväis. Erähis motorvenehis on stacionarnoi motoran paikku. Kebjielöis motorvenehis on yksi mačtu.
Filosoufii
Filosoufii (grets. φιλοσοφία) on n. 600-400 eaa. välizenny aijannu antiikan Gretsies roinnuh duumaičenduperindö da tiijonala, kudai pyrgihes tutkimah ezim. tovellizuon luonnehtu, tiijon ylehizii ehtoloi, čomuhuon da arvoloin olemasoluo, hyvän yhteskunnan ehtoloi, ristikanzannu olemizen luonnehtu sego nämmih yhtyjii ylehizii tiemoi. Sana 'filosoufii' pohjavuu gretsien kielen sanoih filia da sofia, kudamis enzimäine merkiččöy suvaičemistu libo ystävytty da jälgimäine viizahuttu – muga filosoufii tarkoittau "viizahuon suvaičemistu".
Motoranke veneh
Nygyaigazis motorvenehis ollah kajutat magavosijoinke, niilöis voibi olla stacionarnoil motorpaikal 2-3 rippujua motoranke, kudualois on suuri vedovägi.
Vuorileppylindu
thumb|600.px|alt=Vuorileppylindu|Vuorileppylindu Vuorileppylindu on leppylinduloin suguh kuului lindu, kudai eläy Aazies. Suomes tavattih vuvvel 1993 Iittalas vuorileppylinduyksilö, ga myöhembi yksilö tovettih kargulazekse, eigo linduu sendäh ole hyväksytty Suomes tavattuloin linduluaduloin luvetteloh.
Motoranke veneh
K K K
Vuorileppylindu
Lähtiet
V
Michelangelo
Michelangelo di Lodovico Buonarroti Simoni (6. kevätkuudu 1475, Caprese — 18. tuhukuudu 1564, Roma) oli itualielaine taidehmualuaju, kuvanvestäi da arhitektoru. Hänen tundiettui ruadoloi ollah muun mugah Sikstuksen kappelin freskot, Pietá-vestos Vatikanas da Daavid-vestos Firenzes.
Uuzi-Vilgu
Uuzi-Vilgu (Новая Вилга) on kylä Oniegan rannikon (Prionežskoin) piiris, Karjalan tazavallas. Se sijoittuu Toimičan joven rannal. Uuzi-Vilgu kuuluu Uuzi-Vilgan kyläkundah da kylä on tämän haldivollizennu keskučannu.
Histourii
Vuodeh 1963 sah Uuzi-Vilgu oli Petroskoin agjal da sit kylä tuli iččenäzekse. Uuzi-Vilgu tuli uvven Vilgazen sel'sovietan (kylänevvoston) keskučakse v. 1965. Nygöi sidä sanotah Uuzi-Vilgan kyläkunnakse. Sih kuuluu 6 kyliä: Uuzi-Vilgu, Vahnu-Vilgu, Polovina, Novoje Lososinnoje, Lososinnoje da Mašezero.
Muantiedo
Uuzi-Vilgu on läs 14 kilometrua Petroskoispäi.
Nähtävykset
Uuzi-Vilgas mostu vuottu tagaperin oli rakennettu puukirikkö. V. 2015 kyläs oli srojittu uvven sportustadionan kundoilulaitehienke.
Lähtehet
U Kategourii:Karjal Kategourii:Oniegan rannikon piiri
Tuhukeiju
Tuhukeiju (Hydrobates leucorhoa) on lindu.
T T
Indii
250px|right|thumb|Indii
Indii (hindi भारत, angl. India), virralline nimi – Indien tazavaldu (hindi भारत गणराज्य, angl. Rebublic of India)- valdivo Suvi-Azies. Rahvahan lugumiäry on 1 282 526 hengie (v.2015), pinduala on 3 287 263 km², nämmien merkilöin mugah Indii on Suvi-Azien suurin mua. Rahvahan lugumiärän mugah Indii on toizel kohtal, pindualan mugah on seiččemendel kohtal. Piälinnu on Uuzi Deli. Virrallizet kielet ollah hindi da anglien kieli. Liittovaldivo, parluamentutazavaldu. Indii jagavuu 29 ozavaldivoh da 7 liittoaloveheh. Indii rajoittuu Pakistananke päivänlaskus, Kitainke, Nepalanke da Butananke koillizes, Bangladešanke da Mjanmanke päivännouzus. Meres Indii rajoituu Maldivoinke lounuas, Šri-Lankanke suves da Indonezienke liidehes. Džamman da Kašmiran ozavaldivoloin kiistanalazet alovehet rajoitutah Afganistananke.
I I
Litium
Litium (, merkitäh Li-merkil) on kolmas elementu Mendelejevan alguainehien hiimiellizes sistiemallizes järjestykses. Litiuman atomnoumer on 3. Se on sistiemallizen järjestyksen toizes periodas, enzimäzes joukos. Helpo aineh litium on pehmei hobjankarvasvalgei alkalimetallu.
Litiuman nimen keksimine da histouri
Litium oli avattu vuonnu 1817. Ruoččilaine hiimiekku da minerualogu Iogann Arfedson löydi sidä enzin petalit-minerualas, da sit spodumen- da lepidolit-minerualois. Vuonnu 1818 Gemfri Devi sai metallizen litiuman enzimästy kerdua. Litium sai oman nimen sendäh, ku sidä löyttih kivilöis (λίθος — kivi). Enne sidä sanottih litionakse, nygyaigaine nimi litiumale pani Bercelius.
Pohjaine pedru
Pohjaine pedru eläy enimyölleh Karjalan tazavallan pohjazes. Sidä enämbi kaikkie on Louhen, Kalevalan da Kemin piirilöis. Talven aigua pohjazet pedrat eletäh parvittain. Jälgivuozinnu on nähty parvie, kudamis on 20-50 pedrua. Kezäl parvet ollah pienembät.
Ulgonägö
Pohjazen pedran ižäččy painau enämbän 150 kiluo da sellän korgevimas kohtas on enämbi metrii. Elätin nähku on maksankarvaine. Pohjaine pedru on ainavo kaikis pedrois, kudamal sarvet ollah kui ižäčyl, mugai emäčyl. Joga vuottu syvystalvel – talven allus ižäpedrat lykätäh sarvet iäre. Emäpedrat ruatah se keviäl, poigien kannandan jälles.
Talvel pohjazen pedran nahku on tuuhei da lämmin, yhtelläh bokis karvat ollah katkiejat. Se ku pohjazel pedral toizih pedroih verratunnu kabjoin pinduala on suurembi da ollah karvakkahat sormien välit, avvuttau sille liikkuo lundu myöte.
Syöndy
Talvel pohjaine pedru eläy pedäikangahis da suuril suoloil. Syöy se jägäliä, lehtipuuloin vezua, vihandua kazvii, kudamii löydäy lumen al. Kezäl se lähtöy elämäh lähembä vezistölöi da toizii märgykohtii. Toiči pedroi voibi nähtä suurien järvilöin suariloil, kunne hyö peitytäh syöjis. Kezäl pohjaine pedru syöy heinykazvii, gribua, tuhjoloin lehtie da vezua.
Lugu Karjalas
Luonnos pohjazele pedrale vihaniekannu ollah ahmoi, hukku da kondii. Pahua pedroile tuou niilöin ajandugi, rahvas lumiajoregyzil da venehil tahtotah kačella niidy lähembä libo ottua kuvua niilöis, sen periä elätil kouhkolois puhketah verisuonet da net kuoltah. Kuolou pohjastu pedrua zakonattoman mečästyksen periägi.
Vuvves 2007 algajen pohjazet meččypedrat, ku niilöin lugu on pieni, pandih Karjalan Ruskieh kirjah. Niilöin mečästys on kielletty. Nämmien päivien tiedoloin mugah Karjalas on ei enämbiä kui 2,5 tuhattu pohjastu pedrua.
P
Kurmoit
Kurmoit (Scolopacidae) on linduheimo.
Nigajärvi
Nigajärvi on suolatoivezine järvi, kudai on sijoitannuhes Karjalan tazavallan Puudogan piirin Kubovon kyläkunnan alovehel.
Liberii
250px|right|thumb|Liberii Liberii, virrallizesti Liberien tazavaldu on valdivo Päivänlasku-Afriekas. Liberii on Päivänlasku-Afriekan köyhin valdivo. Päivänlaskus se rajoittuu Sierra-Leonenke, pohjazes Gvineanke, päivännouzus Kot-d’Ivuaranke. Piälinnu on Monrouvii. Virralline kieli on anglien kieli. Muan pinduala 111 369 km². Rahvahan lugumiäry on 4 294 000 hengie.
Pol’a
Pol’a on kylä Karjalan tazavallas Karhumäin piiris Suurlahten kyläkunnas.
Liberii
L L
Nigajärvi
Järven pinduala on 2,3 km², vezibasseinan ala on 11 km². Järven pindu on 144,6 metrii korgiembi meren pindua.
Pol’a
Se sijoiččou Polevskoje-järven liidehrannal.
Nigajärvi
Järvespäi lähtöy Nigajogi, kudai yhtyy Vodlajogeh. Vodlajogi laskeh Oniegan järveh.
Pol’a
Kyläs on arhitektuuran mustomerki – puukirikkö (XVIII vuozisuan keskiväli).
Nigajärvi
N N N N
Pol’a
Rahvahan lugumiäry
Kategourii:Karhumäin piiri
Mari-El
Mari-El on tazavaldu Ven’an federacies. Se kuuluu Volganrannikon federuallizeh okrugah da on oza Volgo-V’atskoidu ekonoumiekkupiirii.
Mari-Elan susiedoinnu ollah Kirovan aloveh pohjazes da päivännouzus, Tatarstuanu liidehes, Čuvašii lounazes da Ala-Novgorogan aloveh päivänlaskus.
Tazavallan piälinnannu on Joškar-Ola. Marin avtonoumine aloveh oli perustettu 4. kylmykuudu vuvvennu 1920. Vuvvennu 1936 se rodih Mari-Elan tazavallakse.
Tazavallan valdivokielinny ollah marin kieli da ven’a.
Rahvas
Vuvven 2010 tiedoloin mugah tazavallas eläy 313 900 (45,1 %) ven’alastu, 290 900 (41,8 %) marilastu, 38 400 (5,5 %) tatuarua, 6000 čuvašii, 3600 ukrainalastu, 1900 udmurtielastu. Mari-Elah kuuluu 3 linnua (Joškar-Ola, Volžsk, Koz’modemjansk) da 14 piirii.
Valdivolline kogomus
thumb|400px|left|Mari-Elan valdivolline kogomus Tazavallan piirit:
Meččykana
thumb|300.px|alt=Meččykana|Meččykana
Meččykana (Lagopus lagopus) on tedriroduhine lindu. Talvel se on valgei, kezäl – keldazettavah-muzavanruskei. Ižäččylöil silmien piäl on leviet ruskiet kulmat. Talvel linduloin sorkien sormis on enämbi höyhendy, mi auttau niilöile liikkuo lundu myö. Emämeččykana voi painua puolikiluo, ižä – 700 grammua. Nämmä linnut terväh juostah.
Leviendy Karjalas
Meččykanua on kogo Karjalan tazavallas, yhtelläh enämbi linduu on pohjaspiirilöis. Meččykana suvaiččou sammaldunnuzii suoloi, kus kazvau pajuu, koivuu da piendy pedäjiä.
Syöndy
Talvel meččykanat eletäh parvittain da konzu on lundu, vietetäh yöt lumes. Sil aigua linnut syvväh pajun, koivun da pedäjän lehtenkandua da vezua. Ku löyttäneh muarjua libo muarjutuhjoloin oksua da lehtie, syvväh niidygi.
Kiimuaigu
Keviäl meččykanal, kui toizil tedrilinduloil, on kiimuaigu. Sen aigah linnut löytäh ičele puaran da joga puaru rubieu elämäh omal tietyl alovehel. Ižämeččykana akkiloiččou da vardoiččou emiä. Emä haudou kymmene da enämbigi jäiččiä, kudamat ollah keldazettavat muzavanruskieloin tačmoinke. Havvondu kestäy läs kolmie nedälii. Haudojua emälinduu pezäs sen värin hyvyös ei nävy.
Linnunpoigazet konzu rodivundan jälles kuivetah, jo iče voijah juosta muamale peräh, kudai vedäy niidy märrembih kohtih. Enzi päivinny poigazet syvväh böbökkiä da niilöin toukkua, sit ruvetah syömäh kazvisyömisty. Jälles rodivundua kolmen-nellän nedälin mendyy net jo ruvetah lendämäh.
Poigoveh leviey da kazvanuot kolmekuuhizet poigazet, kudamat ollah yhtenjytyi suuret aiguzien linduloinke, ruvetah elämäh ičepiänneh.
Lugu Karjalas
Vuvven 2016 talvilugemizen mugah Karjalas on 170 tuhattu meččykanua.
Lähtiet
M M
Uuzi Jyškyjärvi
Uuzi Jyškyjärvi (Новое Юшкозеро) on Karjalan tazavallan Kalevalan kanzallizen piirin pos’olku, kudai kuuluu Jyškyjärven kyläkundah.
Se sijoittuu samannimizen järven liidehrannal, Čirka-Kim’an jovensuus.
Aragounii
Aragounii (aragounien da ispanien kielel Aragón, kataluanakse Aragó) on ičehallindoaloveh Ispanies.
17. talvikuudu
17. talvikuudu - 351. vuvven päivy (352. päivy kargavusvuon) grigorianskoin kalenduaruan mugah. Vuvven loppussah on 14 päiviä.
Ken kuoli sinä piän
T
Mifolougii
Mifolougii on kanzan libo heimon miifoin sistiemu, yhtehine tarusto da uskomuksien kogonaižus. Kanzoin, heimoloin libo toizien sivilizacieloin mifolougiet ollah kehitytty vuozikauzien aloh, da niilöis on eriluadustu da eri aigukauzispäi olijua ainehistuo. Mifolougii tavan mugah välittyy suullizennu perindötiijonnu, no silloi-toiči miifat kerätäh eepossoikse. Tämän päivän urbuanoi legendoi, uuzii uskomuksii da miifoi ei pietä mifolougiennu.
Lähtehet
Kategourii:Muailmannägemys
20. ligakuudu
20. ligakuudu - 293. vuvven päivy (294. päivy kargavusvuon) grigorianskoin kalenderin mugah. Vuvven loppussah on 72 päiviä.
Ken kuoli sinä piän
L
Pyyrejärvi
Pyyrejärvi on järvi, kudai on sijoitannuhes Karjalan tazavallan Priäžän piirin Vieljärven kyläkundah.
Järven pinduala on 0,6 km². Järven pindu on 157,6 metrii korgiembi meren pindua. Järveh laskeh nimetöi oja, kudai laskeh Kirvesjärveh, täs järvespäi lähtöy Kirvesjogi, kudai laskeh Uut’arveh. Sie oman allun ottau Anusjogi.
P P P
2. heinykuudu
2. heinykuudu - 183. vuvven päivy (184. päivy kargavusvuon) grigorianskoin kalenduaruan mugah. Vuvven loppussah on 182 päiviä.
Ken kuoli sinä piän
H
Notkoleppylindu
thumb|600.px|alt=Notkoleppylindu|Notkoleppylindu Notkoleppylindu on lindu.
Karjalankieline nimi
Linnun täs artikkelis käytetty nimi on kiännetty karjalan kieleh suomenkielizes nimespäi laaksoleppälintu.
N
1478
Ken kuoli sinä vuon
Kategourii:1478
1878
Ken kuoli sinä vuon
1878
Karjalan linnoin da kylien luvettelo
Suojärven piiri
Kategourii:Karjal *
Berillium
Berillium (, merkitäh Be-merkil) on nelläs elementu Mendelejevan alguainehien hiimiellizes sistiemallizes järjestykses. Berilliuman atomnoumer on 4. Se on sistiemallizen järjestyksen toizes periodas, toizes joukos. Toksiinuaineh.
Helpo aineh berillium on vägi kova valgeiharmai metallu, kudamal on ylen kallis hindu.
Histouri
Fransielaine hiimiekku Lui Nikola Voklen avai berilliuman vuonnu 1789 da nimitti sidä gl’uceniekse. Hiimiekat germuanielaine Klaprot da ruoččilaine Ekeberh pandih sile nygyaigaine nimi Beryllium.
Ravajärvi
Ravajärvi on suolatoivezine järvi, kudai on sijoitannuhes Karjalan tazavallan Priäžän piirin Jessoilan kyläkundah.
Järven pinduala on 1,1 km², vezibasseinan ala on 6,46 km². Järven pindu on 112,2 metrii korgiembi meren pindua. Järvespäi vezi virduau Kuudamanjärveh.
R R R
Kitainleppylindu
thumb|600.px|alt=Kitainleppylindu|Kitainleppylindu Kitainleppylindu (Phoenicurus alaschanicus) on lindu.
Karjalankieline nimi
Linnun täs artikkelis käytetty nimi on kiännetty karjalan kieleh suomenkielizes nimespäi kiinanleppälintu.
Tiedoiniekan hattu
Lähtehet
Kategourii:Muumit
The Beatles
right|240px thumb|right|250px|The Beatles vuvvennu 1964. Hurualpäi oigiele: [[John Lennon|John Lennon, Paul McCartney, George Harrison da Ringo Starr.]] The Beatles oli vuvvennu 1960 perustettu da vuvvennu 1970 loppienuh britannielaine rock-joukkoveh. Joukkovehes nägyi enzimästy kerdua rock- da popbändilöin tärgevimät faktorat samanaigazesti. Bändin jäzenet säveldettih muuzikkua iče da sežo ozuteldih sego stuudies sego laval. Joukkovehes ei olluh tavanmugastu tiähtisolistua, ga joukkovehtu seurattih kogonažuonnu hosgi eri jäzenil oli ihailujua. The Beatlesan jäzenet oldih liverpoolalazet John Lennon (gituaru, huulisoitto, koskettimet da pajo), Paul McCartney (basso, gituaru da koskettimet da pajo), George Harrison (soulogituaru, sitar da pajo) da Ringo Starr (oigiel nimel Richard Starkey, lyöndysoittimet da pajo).
Stuudiial'bomat
Kategourii:Muuzikkujoukot Kategourii:Yhtistynnyh kuningaskundu
Bae Ceredigion
Bae Ceredigion on Kymrinmeren lahti Kymrinmuas. Sir Benfron, Ceredigionan da Gwyneddan muakunnat sijaitah sen rannal.
Kategourii:Kymrinmua
Pilkunišku
Pilkunišku (Melanitta perspicillata) on lindu.
Karjalankieline nimi
Linnun täs artikkelis käytetty nimi on kiännetty karjalan kieleh suomenkielizes nimespäi pilkkaniska.
Borum
Borum (, merkitäh B-merkil) on viijes elementu Mendelejevan alguainehien hiimiellizes sistiemallizes järjestykses. Boruman atomnoumer on 5. Se on sistiemallizen järjestyksen toizes periodas, 13. joukos.
Boruman nimen keksimine da histouri
Fransielazet hiimiekat Ž. Gei-L’ussak da L. Tenar suadih boruman enzimästy kerdua. Hyö hiilutettih boruman angidridu B2O3 metallukalienke. Monen kuun peräs H. Devi sai boruman sulatun B2O3 elektroliizan vuoh.
Ainehen nimi roih arabian sanas burak (arab. بورق‎) libo persialazen sanas burah (pers. بوره‎), kudamil sanottih Burua (Na2B4O7·10H2O).
28. sulakuudu
28. sulakuudu - 118. vuvven päivy (119. päivy kargavusvuon) grigorianskoin kalenduaruan mugah. Vuvven loppussah on 247 päiviä.
Ken kuoli sinä piän
S
1768
Ken kuoli sinä vuon
Kategourii:1768
Liedmajärvi
Liedmajärvi (Ледмозеро) on pos'olku Mujejärven piiris Karjalan tazavallas Ven'al.
Se on Liedmajärven kyläkunnan haldivolline keskus.
Pos’olkas on škola da lapsienpäivykodi, kirjasto, muuzikkuškola, lapsien luomistaloi da kul’tuurukeskus.
2000-luvun allus pos’olkas rakendettih kirikkö.
Muantiedo
Lähäl pos’olkua on samannimine raududorogustansii. Pos’olku sijoiččou 7 kilometrin piäs samannimizes järvespäi.
Histourii
Pos’olku ruvettih rakendamah vuvvennu 1963 oraskuus. Enzimäzet koit oldih nellifatierahizet. Vuvvennu 1964 rakendettih kaheksafatierahizet koit. Vuvvennu 1964 sygyzyl pos’olkas avattih meččypunktu.
Nähtävykset
Pos’olkas on Suuren voinan aigah tapettuloin Nevvostoliiton saldattoin kalmu.
Kategourii:Mujehjärven piiri
Kälgjärvi (Suojärven piiri)
Kälgjärvi on suolatoivezine järvi, kudai on sijoitannuhes Karjalan tazavallan Suojärven piirin Porajärven kyläkunnan alovehel.
Järven pinduala on 4,2 km², vezibasseinan ala on 95,5 km². Järven pindu on 189,1 metrii korgiembi meren pindua.
Järvespäi lähtöy Megrijogi. Se laskeh järveh, kuduan nimi on Kinaspuoli, täs järvespäi vezi piäzöy Suunujogeh.
K K K K
Tavalline siigu
Nävöl net äijäl erovutah, pohoditah vaiku alalevvan suunpaikal. Niilöin šagloin lugu muuttuu 15 – 60 ssah. Šaglat voijah olla ihan siliet dai ogahoinke. Erähil siigoil rungo on korgiettavu,erähil madalettavu voibi olla vie pitkäččy.
Eländypaikkoi myö niidy pietäh läbikävyinnu, jovellizinnu da järvellizinny. Siigat voijah olla piennenny dai suurembinnu. Erähät ollah pedokalat. Enimät kalat syömizenny pietäh vienpohjan plaktonollizii organizmoi.
S S
Bistr'agi
Bistr'agi on eländykohtu, kudai kuuluu Karjalan tazavallan Segežan piirin Papinkosken kyläkundah.
Vie sama nimi on Okt’abr’skoin raududorogan Petroskoin ozaston raududorogustansiel. Stansii on sijoitannuhes 607. kilometril raududorogal Karhumägi - Segežu.
Rahvahan lugumiäry
Kategourii:Segežan piiri
17. tuhukuudu
17. tuhukuudu on 48. vuvven päivy grigorianskoin kalenduaruan mugah. Vuvven loppussah on 317 (318. kargavusvuon) päiviä.
Lähtehet
Kategourii:Päivät
2. kezäkuudu
2. kezäkuudu - 153. vuvven päivy (154. päivy kargavusvuon) grigorianskoin kalenduaruan mugah. Vuvven loppussah on 212 päiviä.
9. talvikuudu
9. talvikuudu - 343. vuvven päivy (344. päivy kargavusvuon) grigorianskoin kalenduaruan mugah. Vuvven loppussah on 22 päiviä.
2. kezäkuudu
Ken kuoli sinä piän
K
9. talvikuudu
Ken kuoli sinä piän
T
21. kevätkuudu
21. kevätkuudu - 80. vuvven päivy (81. päivy kargavusvuon) grigorianskoin kalenduaruan mugah. Vuvven loppussah on 285 päiviä.
1909
Ken kuoli sinä vuon
Kategourii:1909
Abudža
Abudža on Nigerien piälinnu vuvven 1991 talvikuun 12. päiväs algajen. Enne piälinnannu oli Lagos. Siepäi Abudžassah on 700 km koillispuolehpäi. Linnas eläy 778 567 hengie (2006).
Vuonnu 1828 linnan perusti Abu Dža – Zarien valdivon halliččijan velli da jatkai. Enzimäi se oli voinuleiri, myöhembi sit rodih linnu.
A A
Azumi Waki
Azumi Waki(janouniekse:和氣 あず未 Waki Azumi,8. syvyskuudu1994) oli Japounien pajattai.
Karjalan sportumal’l’an omistajien luvettelo
Kaččuogi
Kategourii:Karjal
1974
Ken kuoli sinä vuon
1974
Madeirankeiju
Madeirankeiju (Hydrobates castro) on lindu.
Graniittu
Graniittu ( – ”jyvä”) magmuattine plutouniene mägilaji, kudai kuuluu graniittoin rodukundah. Graniittah kuuluu kvartsu, plagiokluazu, muašpuattu da kiildo. Graniitat ollah muankuoren tärgevimii kogomuksii. Niidy on äijis kohtis da net ollah enimien manderehien pohjannu. Graniittu on ainaovoluaduine luonnon materjualu, kovuon puoles se on toizel sijal jälles almuazua.
Kil'l'uhanhi
thumb|300.px|alt=Kil'l'uhanhi|Kil'l'uhanhi
Graniittu
Graniitan käyttö
Graniittu on eräs plotnolois, kovis da lujis lajilois. Sidä käytetäh rakendamizes piälystysmaterjualannu. Sidä paiči graniittu ylen vähän imöy iččeh vetty, se on hyvä pakkazien kestäi da ei revustu, mindäh sendäh sidä käytetäh piälystysmaterjualannu taloloin sydämes da ulgopuolel. Yhtelläh pidäy mustua, ku niilöis talolois rodieu vähästy enämbi radiatsiedu. Erähis graniittoin lajilois sendäh voibi suaja luonnon uruanua.
Madeirankeiju
M M
Kil'l'uhanhi
Kil'l'uhanhi (Anser erythropus) on lindu.
Čolmuži
thumb|300px|alt=Čolmuži|Čolmuži Čolmuži (Чёлмужи) on Karjalan tazavallan Karhumäin piirin vahnu kylä. Se on Čolmužin kyläkunnan haldivolline keskus.
Se sijoittuu Oniegujärven Čolmužinsuun päivännouzurannal.
Kil'l'uhanhi
Kogo da nägö
Piduhus: 55-66 cm Siibien agjuväli: 115-135 cm Paino: 1,5-2 kg
Graniittu
Graniitan käyttö
Taloloin syväinpuoles graniittua käytetäh seinien, pordahien piälystämizes, stolalaudazien da paččahien luadimizes, pordahien bal’asinoin da suurien kukkumal’l’oin azumizes. Graniital piälystetäh fontuanoi da avvopäččilöi. Taloloin ulgopuolel, pihal sidä käytetäh alužimien, aidoin da tugiseinien piälystämizes da rakendamizes. Graniitas luajitah mustopaččahii da graniittukivie.
Čolmuži
Čolmužin kylä muanitah enzimäzen kerran XV vuozisuan piscovois kniigois.
Kil'l'uhanhi
Teemas muijal
K K
Čolmuži
Nimi
Karjalan paikannimilöin tutkijat duumaijah, gu nimi tuli saamelazes sanaspäi čoalme, kudai merkiččöy salmie.
Graniittu
Graniitan suandukohtat
Graniittua on äijis mualois. Ven’al, ku ottua luguh kai graniitan olokohtat, niidy on läs 200. Hos on niidy äijy, ga luvun puoles Ven’a jiäy jällele Itualies. Sit muas enin kaikkie graniittua on Sardiinies. Ven’an luodehpuoles – Leningruadan alovehel, Kuolan niemimual da Karjalas – suajah hyviä ruskiedu da rouzovoidu graniittua. Karjalaine graniittu on kuulužu Ven’al da sen ulgopuolel. Se on luja da kestäi. G
Čolmuži
Čolmužin rahvahan lugumiäry
Kylän agjal on matkustajien keskus ”Čolmuži”.
Nähtävykset
Kyläs on puukirikkö (церковь Петра и Павла или Богоявления Господня), kudai kuuluu XVI vuozisuan loppuh da XVII vuozisuan alguh. Se on Karhumäin piirin yksi vahnimis kirikkölöis.
9. elokuudu
9. elokuudu — 221. vuvven päivy (222. päivy kargavusvuon) grigorianskoin kalenduaruan mugah. Vuvven loppussah on 144 päiviä.
Ken kuoli sinä piän
E
Thomas Edison
250px|right|thumb|Thomas Alva Edison hänen Ft. Meyersan kois [[Floridas 1914.]] thumb|250px|Edison da fonogruafu vuvvennu 1878.
Sohjanankoski
thumb|500.px|alt=Sohjanankoski|Sohjanankoski
Thomas Edison
Edisonoin ezi-tuatat, Hollandien Edesonat, tuldih New Jerseyh vuvvennu 1730.
Sohjanankoski
Sohjanankoski on Karjalan tazavallan Louhen piirin pos’olku, kudai kuuluu Kiestingin kyläkundah.
Thomas Edison
Aihies muijal
E
Sohjanankoski
Muantiedo
Pos’olku sijaiččou Tuoppajärven luodehrannal.
Histourien mustomerkit
2 kilometrin piäs pos’olkaspäi on Suuren voinan aigua tapettuloin Nevvostoliiton saldattoin velleskalmu. Täh on pandu piäl Karjalan frontan 3000 saldattua.
Talovus
Enne pos’olkas oli kalastuszavodu, nygöi se ei rua. S S Kategourii:Louhen piiri
Pohjanmeri
Pohjanmeri on Atlantiekan valdumeren madal reunumeri, kuduan rannal on Pohjas-Jevrouppu. Se on sijoitunnuh Jevroupan mannerjalustal Brituanien suarien välis – päivänlaskupuoles, Jutlandien, Skandinuavien niemimualoin välis – päivännouzupuoles. Meren randumualoinnu ollah: Norviegii, Danii, Germuanii, Alangomuat, Bel'gii, Frantsii da Suuri-Brituanii.
Miinala
Miinala on Karjalan tazavallan Lahdenpohjan piirin pos’olku. Se on Miinalan kyläkunnan haldivolline keskus.
Se sijoittuu Miinalanjoven oigiel rannal, 10 kilometrin piäs Lahdenpohjaspäi päivännouzuh.
Pos’olkas ruadau škola, kul’tuurutaloi, kirjasto.
Rahvahan lugumiäry
M M Kategourii:Lahdenpohjan piiri
Ruskeihukankorendo
Kategourii:Korendot
1656
Ken kuoli sinä vuon
1656
Rodinjärvi
Rodinjärvi on Suvi-Karjalan järvi (Priäžän piiri, Nuožarvi), Man’gan jovenladvu.
10. talvikuudu
10. talvikuudu - 344. vuvven päivy (345. päivy kargavusvuon) grigorianskoin kalenduaruan mugah. Vuvven loppussah on 21 päiviä.
Ken kuoli sinä piän
T
Okeanii
thumb|300px|right|Okeanii Okeanii - muailman oza, muantiijolline da puaksuh geopoliitiekkalline muailman aloveh, kudai on Tyynen valdumeren keski- da lounasozis 100 suarilois da attolois.
Rodinjärvi
Järven pinduala on 0,62 km², piduhus – 0,83 km, levevys – 0,33 km, randuviivan piduhus – 3,15 km.
Okeanii
Muantiijolline olopaikku
Okeanii on muailman suarijoukko, kudai sijaiččou Tyynen valdumeren lounas- da keskiozis, Pohjazen muan puoliškon subtropiekkalizien levevysastieloin da Suvizen muan puoliškon lauhkieloin levevysastieloin välis. Kogo muan jagamizen muailman ozikse mugah Okeanii yhtistetäh Avstrualieh yhtenäzeh muailman ozah-Avstrualii da Okeanii, vaigu toiči se miärätäh iččenäzeh muailaman ozakse.
Indonezii
thumb|Indonezii
Rodinjärvi
Järven päivänlaskurannal XX-luvun puolivälissäh oli samannimine kylä.
Se kuuluu Šuojan jovenalan Topasjärven järvilöin joukkoh (Šuoju laskeh Oniegujärveh).